Normaal Amsterdams Peil
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/65/The_Netherlands_compared_to_sealevel.png/250px-The_Netherlands_compared_to_sealevel.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b9/Normaal_Amsterdams_Peil_-_Woerden.jpg/250px-Normaal_Amsterdams_Peil_-_Woerden.jpg)
Normaal Amsterdams Peil (vanligvis forkortet til NAP eller N.A.P.) er referansehøyden som høydemålinger i Nederland knyttes til. For enkelhets skyld har NAP blitt satt til å tilsvare det gjennomsnittlige havnivået, men i realiteten er dette høyere (se under). Opprinnelig var NAP lik standardgeoiden, men i senere år dette ikke lenger korrekt.
Høydemerking
NAP er angitt med rundt 35 000 «peilemerker» som er plassert på ulike steder i landet, for eksempel som bolter plassert i bygninger, metermål plassert langs kanaler, ved broer og viadukter. De fleste av disse markeringene kalibreres en gang hvert tiende år av Rijkswaterstaat.
Historikk
Normaal Amsterdams Peil er det som tidligere var kjent som genormaliseerde Amsterdams Peil (AP). Dette var igjen i pakt med Stads Peijl som hadde blitt fastlagt i 1684, avledet av IJs høyde ved flo om sommeren. Denne høyden hadde blitt fastlagt som negen voet 5 duym (ni fot, fem tommer) tilsvarende 2,67689 meter under Zeedijks Hooghte (vannhøyden ved Zeedijk i Amsterdam). Denne høyden ble angitt ved hjelp av en fure i en merkesten. Disse stenene ble på oppdrag av borgermester Johannes Hudde plassert i flere av Amsterdams sluser: Eenhoornsluis, Nieuwe Haarlemmersluis, Oude Haarlemmersluis, Nieuwe Brugsluis, Kolksluis, Kraansluis, West-Indische sluis og Scharrebiersluis. Av disse 8 stenene finnes idag kun den i Eenhoornsluis (Korte Prinsengracht ved Haarlemmerdijk). Stenen og slusen ble fredet i 2005.
I 1860 ble AP omsatt til andre brukte høydemål, men da dette skjedde, ble det gjort en feil. Denne ble rettet (normalisert) i årene mellom 1885 og 1894. Det normaliserte høydemålet ble kalt NAP, noe som betyr at AP og NAP er det samme. Ordet «Normaal» anga i disse årene hvorvidt høyden som ble angitt var normalisert eller ikke.
I 1879 ble Preussen knyttet til NAP, og fikk da det tyske navnet Normalnull (NN = NAP). I 1973 opprettet flere andre europeiske land tilsvarende standarder.
NAP er fastlagt med en bronsebolt på et offisielt punkt, 1,43 meter over NAP, på en 22 meter lang funderingspåle under Dam i Amsterdam.
Ekstreme ytterpunkter
Nederlands laveste punkt befinner seg 6,76 meter under Normaal Amsterdams Peil i Nieuwerkerk aan den IJssel. Like ved trelandspunktet på Vaalserberg i Vaals, Limburg ligger Nederlands høyeste punkt, 322,70 m over NAP.
Innenfor en avstand på 1 kilometer i Limburg ligger ENCIs kalkstengruve med sitt dypeste punkt 5 meter over NAP, elven Maas har sitt løp på NAP + 45 meter mens d'n Observant, et konstruert «fjell» strekker seg 170,8 meter over NAP.
Se også
- Triangulering
- Landmåling
- Rikstrekantkoordinater
- Liste over referansepunkter ved høydemålinger
Eksterne lenker
- Dutch Geometric Infrastructure (engelsk og nederlandsk)
- Actual Height model of the Netherlands (AHN)
- Referansemål i Amsterdams rådhus
- NAP-nivået i Amsterdams rådhus