Norsk Hoved-Jernbane
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/ff/Kart_over_norsk_hoved-jernbane.jpg/250px-Kart_over_norsk_hoved-jernbane.jpg)
Norsk Hoved-Jernbane (NHJ) var det offisielle norske navnet på jernbaneselskapet som ellers kalles Hovedbanen, det vil si jernbanen mellom Oslo og Eidsvoll om Lørenskog og Dal (for ikke å forveksle den med den mer eller mindre paralleltgående Gardermobanen). Dette var Norges første offentlige jernbane, åpnet 1. september 1854, og som resultat av et forarbeid, utført av Den Kongelige Jernbanekommisjonen av 1. juli 1845. Banen var formelt en privatbane fram til 4. mars 1926, da den ble en del av Norges Statsbaner Oslo distrikt.[1]
Historikk
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5f/NHJ_A_1.jpg/250px-NHJ_A_1.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/13/Plan_of_Christiania_station_grounds_1854.jpg/250px-Plan_of_Christiania_station_grounds_1854.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f8/Str%C3%B8mmen_stasjon.jpeg/250px-Str%C3%B8mmen_stasjon.jpeg)
Jernbaneselskapet var fra starten et britisk/norsk konsortium, der britiske og norske aksjonærer skjøt inn halvparten av anleggsomkostningene på 450 000 £.[2] Banen hadde derfor et engelsk navn også: Norwegian Trunk Railway. Selskapets aksjer ble lagt ut til tegning 9. september 1850, 17. desember samme år ble kontrakten med de britiske entreprenørene undertegnet, disse ble betalt med prioriterte aksjer som kunne innløses hos den norske staten til pari kurs etter 100 år. Selskapets direksjon hadde seks medlemmer – tre var utnevnt av staten, og tre ble valgt av eierne av de prioriterte aksjene.[3]
Byggingen av banen tok til den 8. august 1851 med en opprinnelig arbeidsstokk på om lag 350 arbeidere, som siden ble økt til hele 1 400 mann i desember 1851.[4]
- «Statholder Løvenskiold paabegynder 8 August 1851 Arbeidet paa Norsk Hovedjernbane»Illustrasjon fra: Yngvar Nielsen: En Christianiensers Erindringer fra 1850- og 60-Aarene (utgitt av Gyldendal, Kristiania, 1910)[5]
- «Den første Skinnegang i Norge – Jernbanens Overbygning».Illustrasjon fra: Yngvar Nielsen: En Christianiensers Erindringer fra 1850- og 60-Aarene
- «Prøvetur paa Jernbanen til Lillestrøm, 4 Juli 1853»Illustrasjon fra: Yngvar Nielsen: En Christianiensers Erindringer fra 1850- og 60-Aarene
- Samling ved åpningen av Norwegian Trunk RailwayIllustrasjon: Illustrated London News 7. oktober 1854
- «Eidsvold Station»Illustrasjon: Illustrated London News 7. oktober 1854
Se også
Referanser
- ^ Bjerke, T. & Holom, F. (2004). Banedata 2004. s. 52
- ^ Berg, T. (2004). Jernbanen i Norge 1854–2004. Nye spor og nye muligheter 1854–1940. Bergen: Vigmostad & Bjørke AS. s. 47
- ^ Haakon Nyhuus, red. (1912). «Norsk hovedjernbane». Illustreret norsk konversationsleksikon. V (første utg.). Kristiania: H. Aschehoug & Co. (W. Nygaard). s. 1320.
- ^ Strømnes, Åsmund L. (2008) Norsk Hoved-Jernbane og Eidsvoll 1845–1870. s. 23–24.
- ^ Yngvar Nielsen: En Christianiensers Erindringer fra 1850- og 60-Aarene (utgitt av Gyldendal, Kristiania, 1910)
Litteratur
- Strømnes, Åsmund L. (2008). Norsk Hoved-Jernbane og Eidsvoll 1845–1870. Eidsvoll: BokEidsvoll, Eidsvoll Historielag. ISBN 978-82-997204-3-4.
- Bjerke, Thor og Holom, Finn m.fl (2004). Banedata 2004. Data om infrastrukturen til jernbanene i Norge. Oslo / Hamar: Norsk Jernbanemuseum & Norsk Jernbaneklubb. ISBN 82-90286-28-7. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
- Mykland, Knut (red) og Try, Hans (1979). Norges Historie, To Kulturer - en stat 1851–1884. Oslo: J.W Cappelens Forlag. s. 288-292. ISBN 82-02-03443-4. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
Eksterne lenker
- (en) Norsk Hoved-Jernbane – kategori av bilder, video eller lyd på Commons