Nyzealandsk pund
Nyzealandsk pund | |||
---|---|---|---|
![]() 1-shillingmynt fra 1933 | |||
Land | New Zealand | ||
Delt i | 20 shilling, 240 pence | ||
Innført | 1840 | ||
Erstattet av | nyzealandsk dollar | ||
Sentralbank | Reserve Bank of New Zealand |
Nyzealandsk pund var valutaen på New Zealand til landet gikk over til dollar i 1967. Et pund var inndelt i 20 shilling og 240 pence. Det gikk da 12 pence på én shilling. Reserve Bank of New Zealand begynte å utstede mynte i 1933 og sedler i 1934, til erstatning for private utgivelser og britisk mynt.
Historie
Pund ble innført på New Zealand i 1840 da britiske mynter kom i omløp. Imidlertid var det utover i 1840- og 1850-årene knapphet på mynt, særlig koppermynt og private begynte å utgi kopperpoletter. Britisk og australske mynter var i sirkulasjon til 1897, da det ble bestemt at bare britisk mynt var lovlig betalingsmiddel.[1]
Egne nyzealandske mynter kom i 1933 med dannelsen av en sentralbank for utstedelse av mynt og sedler, Reserve Bank of New Zealand. Myntsystemet var fortsatt basert på det britiske, med mynter med samme pålydende, størrelse og vekt. I 1935 sluttet britisk mynt å være lovlig betalingsmiddel på New Zealand.[1]
I 1934 begynte også utstedelsen av sedler i regi av sentralbanken.[2] Fra 1850 til 1856 hadde Colonial Bank of Issue hatt enerett på seddelutgivelse. Etter det utga privatbanker sine egne sedler.[3] Seks private banker utstedte sine egne pundsedler med ulike motiver.[4] Disse bankene var ikke forpliktet til å ta imot hverandres sedler. I 1924 ble bankene enig om en felles grafisk utforming. Denne ordningen varte til Reserve Bank of New Zealand ble opprettet og nye sedler utgitt av den kom i august 1934.[4]
I 1967 gikk landet over til desimalsystemet med innføring av dollar.[1]
Første seddelserie
Reserve Bank of New Zealand har utgitt sju seddelserier, to for nyzealandsk pund og fem for nyzealandsk dollar.[4]
Den første seddelserien var tenkt å være midlertidig og benyttet farger og motiver som allerede var i bruk, slik som kivifugl, riksvåpenet, fjelltoppen Mitre Peak og maorikongen Tāwhiao.[4] Sedlene kom i samme design og størrelse, men med ulik farge for hver pålydende.[5] Sedler pålydende 10 shilling, 1 pund, 5 pund og 50 pund ble utgitt. Sedlene ble trykket i utlandet, av firmaet De La Rue i London i Storbritannia.[4]
Andre seddelserie
I 1940 ble det gjort endringer i seddelserien. En ny 10-pundseddel ble innført.[4] Bildet av Tāwhiao ble byttet ut med et portrett av sjøfareren James Cook og forskjellige historiske motiver og landskapsbilder kom til.[6] Også disse sedlene var produsert av De La Rue i London.
Referanser
- ^ a b c «The history of coins in New Zealand» Arkivert 16. januar 2020 hos Wayback Machine., Reserve Bank of New Zealand. Lest 20. januar 2018.
- ^ «Coins and banknotes», Te Ara – the Encyclopedia of New Zealand. Lest 20. januar 2018.
- ^ «Varied coins and banknotes, 1840s to 1930s», Te Ara – the Encyclopedia of New Zealand. Lest 20. januar 2018.
- ^ a b c d e f «The history of banknotes in New Zealand» Arkivert 1. juni 2020 hos Wayback Machine., Reserve Bank of New Zealand. Lest 20. januar 2018.
- ^ «Series 1 banknote images», Reserve Bank of New Zealand på Flickr. Lest 20. januar 2018.
- ^ «Series 2 banknote images», Reserve Bank of New Zealand på Flickr. Lest 20. januar 2018.
- v
- d
- r
- CFP-franc
- Fijiansk dollar
- Indonesisk rupiah
- Nycaledonsk franc (foreldet)
- Papuansk kina
- Salomonsk dollar
- Amerikansk dollar + centavo (Øst-Timor)
- Vatu
- Australsk dollar
- Chilensk peso
- CFP-franc
- Cook Islands dollar
- Fransk-polynesisk franc (foreldet)
- Newzealandsk dollar
- Samoansk tala
- paanga
- Tuvalsk dollar
- Amerikansk dollar