Pierre-Joseph Proudhon
Pierre-Joseph Proudhon | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Født | 15. jan. 1809[1][2][3][4]![]() Besançon[5][6][7][8] | ||
Død | 19. jan. 1865[1][3][4][9]![]() Passy Paris[8] | ||
Beskjeftigelse | Samfunnsøkonom, sosiolog, politiker, journalist, filosof, skribent, trykker ![]() | ||
Embete |
| ||
Ektefelle | Euphrasie Proudhon (1849–ukjent) | ||
Barn | Catherine Henneguy[10] | ||
Parti | The Mountain (1849–1852) | ||
Nasjonalitet | Frankrike[11][12][13] | ||
Gravlagt | Cimetière du Montparnasse | ||
Signatur | |||
![]() | |||
Pierre-Joseph Proudhon på Commons |
Pierre-Joseph Proudhon (1809–1865) var en fransk anarkist.
Proudhon er den første som positivt har identifisert seg som anarkist (i Hva er eiendom?). Denne betegnelsen var blitt benyttet nedsettende senest under den franske revolusjon, hvor Brissot holdt en tale om anarkistenes negative innflytelse og nødvendigheten av å undertrykke dem. Dette går tilbake til diskusjonen om erklæringen om borger- og menneskerettighetene og eiendomsrettens plass.
Proudhon identifiserte tre former for autoritet i moderne samfunn, Stat, Kirke og Kapital, og han var like innbitt motstander av alle tre.
Proudhon er også kjent for aforismer som Anarki er Orden (visstnok utgangspunktet for den kjente anarkistiske graffitien) og Eiendom er tyveri.
Idéer
Føderalisme, mutualisme, Banque de peuple ...
Innflytelse
Den første internasjonale besto dels av tilhengere av Proudhon, med Mikhail Bakunin som fremste talsmann, dels av tilhengere av Marx. Stridene medførte tilslutt splittelse og nedleggelse av denne.
Francisco Pi y Margall, som senere ble statsminister i Spania, oversatte Proudhon til spansk.
Lev Tolstoj brukte tittelen på Proudhons bok fra 1861, Krig og Fred, som tittel på sitt hovedverk som en hyllest.
Zoran Đinđić, senere statsminister av Serbia, skal ha oversatt Proudhon til serbisk.
Karl Marx' Filosofiens Elendighet er et svar på Proudhons Elendighetens Filosofi.
John Lennons Imagine inneholder en avvisning av de samme tre autoriteter som Proudhon kjempet mot.
Ingen av Proudhons verker er oversatt til norsk, men Marcus Thrane publiserte noen stykker med presentasjon av Proudhons idéer på norsk.
Liv
- 1809: Født 15. januar i Besançon, Frankrike.
- 1848: Innvalgt i den franske nasjonalforsamling med 77094 stemmer.
- 1849: Fengslet 5. juni.
- 1852: Frisatt fra fengsel 4. juni.
- 1858: Dro etter en fengselsdom i juni i eksil til Brussel, Belgia.
- 1862: Tilbake i Frankrike i september.
- 1865: Død 19. januar.
Hovedverker
- Qu'est-ce qua la propriété? (1840)
- Système des contradictions économiques, ou Philosophie de la misère (1846)
- Les Confessions d'un révolutionnaire (1849)
- Idée générale de la révolution au XIXe siècle (1851)
- De la justice dans la Révolution et dans l'Église(1858)
- La Guerre et la Paix (1861)
- Du principe fédératif (1863)
Referanser
- ^ a b Gemeinsame Normdatei, besøkt 9. april 2014[Hentet fra Wikidata]
- ^ Autorités BnF, data.bnf.fr, besøkt 10. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b Babelio, Babelio forfatter-ID 10165[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b Internet Philosophy Ontology project, InPhO ID thinker/3756, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
- ^ www.ingentaconnect.com[Hentet fra Wikidata]
- ^ www.debate.org[Hentet fra Wikidata]
- ^ www.debate.org[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b Store sovjetiske encyklopedi (1969–1978), avsnitt, vers eller paragraf Прудон Пьер Жозеф, besøkt 28. september 2015[Hentet fra Wikidata]
- ^ Roglo, Roglo person ID p=pierre+joseph;n=proudhon, oppført som Pierre Joseph Proudhon[Hentet fra Wikidata]
- ^ BnFs generelle katalog[Hentet fra Wikidata]
- ^ LIBRIS, libris.kb.se, utgitt 26. mars 2018, besøkt 24. august 2018[Hentet fra Wikidata]
- ^ www.britannica.com[Hentet fra Wikidata]
- ^ www.theguardian.com[Hentet fra Wikidata]
Kilder
- Pierre Ansart: Proudhon. Textes et débats. ISBN 2-253-03563-7
- Britta Gröndahl: Pierre-Joseph Proudhon. Socialist. Anarkist. Federalist. ISBN 91-86474-01-4
- Edward Hyams: Pierre-Joseph Proudhon; His Revolutionary Life, Mind & Works' (1979) ISBN 071953626X
- George Douglas Howard Cole: 'Den sosialistiske tenkningens historie. Bind I: Forløperne' (Nisus Forlag, 2013) ISBN 9788291612096