Pierre Varignon
Pierre Varignon | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Født | 1654[1][2][3][4]![]() Caen | ||
Død | 23. des. 1722[4][5][6][7]![]() Paris | ||
Beskjeftigelse | Matematiker, katolsk prest, fysiker, professor, naturviter, universitetslærer ![]() | ||
Utdannet ved | collège du Mont Université de Caen Normandie | ||
Doktorgrads- veileder | Nicolas Malebranche (1687) (utdannet ved: Det franske vitenskapsakademiet)[8] | ||
Nasjonalitet | Frankrike | ||
Medlem av | Royal Society (1714–) (Fellow of the Royal Society) Det franske vitenskapsakademiet Det prøyssiske vitenskapsakademiet (1713–) | ||
Utmerkelser | Fellow of the Royal Society | ||
Arbeidssted | Collège des Quatre-Nations Collège de France (1694–1722) (verv eller stilling: professor)[9] Universitetet i Paris, Sorbonne | ||
Fagfelt | Matematisk analyse, matematikk,[10] fysikk,[10] mekanikk,[10] statikk,[10] kinematikk,[10] manometer,[10] katolsk teologi[10] | ||
Doktorgrads- studenter | Jacques Cassini (1691)[11] | ||
Pierre Varignon på Commons |
Pierre Varignon (født 1654 i Caen, død 23. desember 1722 i Paris) var en fransk prest, fysiker og matematiker. Han vokste opp i en familie hvor faren var byggmester og fikk på den måten interesse for praktisk arbeid. Likevel begynte han å studere ved en jesuittskole i Caen hvor han ble kjent med verkene til Euklid og Descartes. Denne interessen for geometri fulgte han resten av livet.
Liv og virke
Bakgrunn
I 1683 var han ferdig utdannet i teologi og ble ordinert til prest for jesuittordenen. Han reiste i 1686 til Paris for å studere matematikk ved Collège Mazarin, en del av Universitetet i Paris. Fem år senere ble han innvalgt i det franske vitenskapsakademiet.
Vitenskapelige bidrag
I sine forelesninger der utledet han en generell egenskap ved firkanter som siden er blitt kalt Varignons teorem. Fra 1704 var han også professor ved Collège de France. I 1713 ble han innvalgt i det prøyssiske vitenskapsakademiet i Berlin og ble i 1718 medlem av Royal Society i London.
Varignon arbeidet på samme tid som differensialregningen ble etablert av Isaac Newton og Gottfried Leibniz og var en viktig forkjemper for denne i Frankrike. Han var en venn av begge to og gjorde bruk av denne nye matematikken spesielt innen mekanikk og hydrodynamikk. Praktiske anvendelser fant han i mekaniske urverk og vannklokker. I denne sammenheng formulerte han også setningen om hvordan mekaniske krefter kan adderes ved bruk av kraftparallellogram.
Hans forelesninger i matematikk ved Collège Mazarin ble publisert i 1731, ni år etter hans død. Der viste han at i en generell firkant vil det alltid oppstå et parallellogram når midtpunktene til hver av sidene forbindes med rette linjer. Dette enkle resultatet er senere blitt kjent som Varignons teorem.
Referanser
- ^ Gemeinsame Normdatei, GND-ID 119062372, besøkt 14. august 2015[Hentet fra Wikidata]
- ^ Autorités BnF, data.bnf.fr, besøkt 10. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
- ^ Trove, Trove person-ID 884800, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b annuaire prosopographique: la France savante, CTHS person-ID 112959, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
- ^ Gran Enciclopèdia Catalana, Gran Enciclopèdia Catalana-ID 0069641[Hentet fra Wikidata]
- ^ Brockhaus Enzyklopädie, Brockhaus Online-Enzyklopädie-id varignon-pierre[Hentet fra Wikidata]
- ^ Social Networks and Archival Context, SNAC Ark-ID w68w5b43, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
- ^ Mathematics Genealogy Project, www.genealogy.math.ndsu.nodak.edu, besøkt 27. august 2018[Hentet fra Wikidata]
- ^ liste over professorer ved Collège de France[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b c d e f g Tsjekkias nasjonale autoritetsdatabase, NKC-identifikator ntk20191055811, Wikidata Q13550863, http://autority.nkp.cz/
- ^ Mathematics Genealogy Project, www.genealogy.math.ndsu.nodak.edu, besøkt 27. august 2018[Hentet fra Wikidata]
Litteratur
- R. Gowing, Pierre Varignon and the measurement of time, Revue d'histoire des sciences, 50, no. 3, pp. 361-368 (1997).
Eksterne lenker
- Pierre Varignon, biografi fra St. Andrews University.