Ptolemaios fra Aloros
Makedonia
![Rediger på Wikidata](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8a/OOjs_UI_icon_edit-ltr-progressive.svg/10px-OOjs_UI_icon_edit-ltr-progressive.svg.png)
Ptolemaios fra Aloros (gresk: Πτολεμαῖος) var regent og tilstedeværende konge av Makedonia i årene 368–365 f.Kr. Han var en adelsmann fra byen Aloros i makedonske Bottiaia og ble regent for den umyndige kongen Aleksander II etter at Amyntas III døde i 370 f.Kr. Deretter for den andre sønnen til Amyntas, Perdikkas III
Ifølge en redegjørelse bar han tittelen «konge av Makedonia». Hans bakgrunn, identiteten til hans foreldre, er vanskelig bestemte. En redegjørelse av Diodorus Siculus hevdet at han var en sønn av Amyntas III, men det virker usannsynlig. Andre kilder slo fast at han ikke tilhørte argeadedynastiet, noe som virker mer sannsynlig.
Liv og intriger
Det er kjent at han i tiden rundt 375–373 f.Kr. ble sendt av Amyntas III som sendebud til Athen. Ptolemaios var gift med Eurynoe, en datter av Amyntas III, men han innledet også et intimt forhold til kongens hustru, Eurydike, og sammen smidde de en konspirasjon mot kongen. Eurynoe fant ut av konspirasjonen og advarte sin far. Da Amyntas III døde av naturlige årsaker i 370 f.Kr. ble han etterfulgt av sin eldste sønn Aleksander II. Ptolemaios' ambisjon synes å være å rydde Aleksander II av vegen for selv ta tronen, men ble forhindret av hærføreren Pelopidas fra Theben. Til tross for en avtale med Pelopidas myrdet han Aleksander i 368 f.Kr. og tok kontroll over tronen. Mordet førte til oppstandelser og Pelopidas ble tilkalt for å gjenopprette freden. Som en del av fredsavtalen skulle Ptolemaios kun være regent for den neste sønnen, Perdikkas III mens den yngste sønnen, Filip ble tatt med til Theben som gissel og garanti.
Det har blitt hevdet at senere giftet Eurydike seg med Ptolemaios.[1] Om dette ekteskapet faktisk skjedde, ettersom det er vanskelig å forstå at Eurydike giftet seg frivillig med sin sønns morder, men i tilfelle er det mulig at hun gjorde det for sikre etterfølgelsen til sine gjenværende sønner. Skjebnen til datteren Eurynoe er også uklart.
Samtidig dukket det opp et nytt navn som gjorde krav på den makedonske tronen: en viss Pausanias, en makedoner med uklar bakgrunn, bortsett fra at hans navn kan tyde på forbindelse med Pausanias av Makedonia, en tidligere konge av en antatt sidegren til argeadedynastiet. Pausanias var svært populær og det var flere i Makedonia som støttet hans sak. Eurydike ba da den athenske generalen Ifikrates (Amyntas' adopterte sønn i henhold til en tidligere allianse) om å beskytte tronen til hennes to sønner. Ifikrates fordrev Pausanias som da forsvant ut av historien. Det er intet som tyder på at Ptolemaios hadde noen rolle eller interesse i Pausanias' sak.
I 365 f.Kr. tok Perdikkas III hevn over mordet på sin bror ved å drepe Ptolemaios og ta kontrollen over Makedonias trone. Hans eneherredømme varte ikke lenge, og døde i et slag i 359 f.Kr. Det åpnet for at Filip II kunne bli konge.[2]
Referanser
Litteratur
- Aeskines: Mot Ktesiphon, 2, 27
- Diodorus Siculus, 15, 71, 15, 77
Forgjenger | Konge av Makedonia 368 f.Kr.–365 f.Kr. | Etterfølger |