Saab 39 Gripen
JAS 39 Gripen | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Informasjon | |||
Rolle | Multirolle jagerfly | ||
Produsent | Saab AB og BAE | ||
Første flyvning | 9. desember 1988 | ||
Introdusert | 9. juni 1996 | ||
Status | Aktiv tjeneste og i produksjon | ||
Brukt av | Svenska flygvapnet Sør-Afrika Thailand Tsjekkia Ungarn | ||
Enhetspris | US$ 25 millioner (1998) US$ 45–50 millioner (2006) |
Saab 39 Gripen er et multirollefly som produseres av det svenske teknologiselskapet Saab. Flyet er i tjeneste hos det svenske flyvåpenet, Tsjekkia, Ungarn, Sør-Afrika og Thailand, og er også bestilt av Sveits og Brasil. Den svenske militære betegnelsen er jakt-, attack- och spaningsflygplan (JAS) 39 Gripen.
Utvikling
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e4/Saab.jas39c.gripen.taxi.arp.jpg/250px-Saab.jas39c.gripen.taxi.arp.jpg)
Gripen har blitt konstruert med hovedfokus på jageroppdrag som stiller høye krav til ytelse, fleksibilitet, effektivitet og gode overlevelsesevner i luftkamp. JAS står for Jakt (jager), Attack (angrep) og Spaning (rekognosering), noe som gir en god indikasjon på hvilke roller Gripen er ment å fylle. Ordet gripen er bestemt form av fabeldyret griff. Kombinasjonen av deltavinge og canardvinge gir Gripen gode ytelser ved avgang og landing. I tillegg er flyet naturlig ustabilt, noe som gir svært gode manøvreringsegenskaper, men dette medfører samtidig at flyet er avhengig av at canardvingen styres av datamaskin.
Gripen er langt mer fleksibel enn tidligere generasjoner svenske kampfly, og driftskostnadene er kun rundt 2/3 av det som gjaldt Saab 37 Viggen. Flyet er også billigere å produsere, og ny teknologi gir det langt bedre ytelse enn eldre fly.
Gripen har innebygget elektronikk for elektronisk krigføring, noe som gjør det mulig å øke lasten uten å miste disse egenskapene til selvforsvar.
Muligheten for å kunne benytte små flyplasser er viktig for det svenske flyvåpenet, som har brukt mange riksveistrekninger som beredskapsflyplasser med bemanning fra lokalområdet. Kravene til Gripen var at flyet skulle klare å ta av fra, og lande på 800 meter lange rullebaner. Tidlig under utviklingen ble alle flygninger fra Saabs flyplass i Linköping utført innenfor et 9 × 800 meter startområde som var malt på rullebanen. Bremseavstanden blir kraftig redusert som følge av at canardvingene kan vippes framover og nedover, noe som fungerer som luftbremser og skaper turbulens som reduserer hovedvingenes løft, og dermed øker bremseeffekten for hjulene.
Under designstudiene ble flere skrogtyper studert. Saab bestemte seg til slutt for et naturlig ustabilt design med canardvinger, for best mulig ytelse. Ustabiliteten kontrolleres av datamaskiner som hele tiden justerer canardvingeflatene slik at flyet holder seg i ønsket stilling. Et problem med denne konfigurasjonen er at flyet ikke kan fly uten hjelp av datamaskiner. Flyet er derfor utstyrt med en rekke reservesystemer, som kan ta over hvis hovedsystemet skulle svikte. Canardvingene gir mulighet for krappere svinger. I tillegg reduserer de luftmotstanden, noe som gjør flyet raskere, gir det lenger rekkevidde og gjør det mulig å ta større last. Canardvingene beholder egenskapene i overlydshastighet bedre enn tradisjonelle ror.
Gripen er allerede i operativ drift i det svenske flyvåpenet, som har bestilt 204 fly (inkludert 28 tosetere). Tsjekkias og Ungarns flyvåpen har bestilt 14 fly hver. Disse to landene er de første innenfor NATO til å benytte Gripen. Sør-Afrika har bestilt 28 fly. I tillegg er Gripen et av mange fly som blir brukt av Empire Test Pilots' School, som en avansert jetplattform til bruk av testpiloter over hele verden.
BAE Systems
I 1995 ble Saab Military Aircraft og British Aerospace (nåværende BAE Systems), enige om et samarbeid. De startet et joint ventureselskap som ble kalt Saab-BAe Gripen AB, som hadde som formål å tilpasse, produsere, markedsføre og støtte Gripen på det internasjonale markedet. Samarbeidet skulle dra fordel av BAes globale markedserfaring. BAe konstruerte også en forbedret vinge som de selv produserte, og de har også produsert rundt 45 prosent av eksport-flyskrogene. BAe så også Gripen som et produkt som passet godt inn i porteføljen deres, som inkluderer BAe Hawk, Panavia Tornado og Eurofighter Typhoon. Dette samarbeidet ble utvidet i 2001, da de stiftet det nye selskapet Gripen International for samme formål.
I desember 2004 ble SAAB og BAE enige om at SAAB skulle ta over hele ansvaret for markedsføringen av Gripen fra januar 2005, grunnet SAABs økte muligheter til markedsføring til eksportmarkedet.
Brukere
- Thailand – Seks fly er bekreftet bestilt, to JAS39C og fire JAS39D. De første vil bli levert fra januar 2011
- Ungarn – I alt 14 fly bestående av 12 JAS39C og to JAS39D. De siste ble offisielt mottatt 28. januar 2008.
- Sør-Afrika – I alt 26 fly bestående av 17 JAS39C og 9 JAS39D. Leveransestart 2008.
- Tsjekkia – Leier i alt 14 fly bestående av 12 JAS39C og to JAS39D.
- Brasil – Kjøper i alt 36 fly bestående av 36 JAS39.
Spesifikasjoner (JAS 39 Gripen)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/ae/Gripen_ag1.jpg/250px-Gripen_ag1.jpg)
Tekniske data | |
---|---|
Mannskap | 1–2 |
Lengde | 14,1 m |
Vingespenn | 8,4 m |
Høyde | 4,5 m |
Vingeareal | 25,54 m² |
Vekt (uten last) | 6 620 kg |
Vekt (med last) | 14 000 kg |
Motor | 1 × Volvo Aero RM12 (GE F404) turbofanmotor med etterbrenner – 54 kN/80 kN (uten/med etterbrenner) |
Ytelser | |
Maksimal hastighet | Mach 2 (2 500 km/t) |
Rekkevidde (kampradius) | 1 200+ km |
Marsjhøyde | 15 000 m |
Vingelast | 341 kg/m² |
Bevæpning | |
Kanon | 1 × Mauser BK-27 27 mm kanon |
Missiler | Luft-til-luft: 6 × AIM-9 Sidewinder (svensk navn Rb-74) eller 6 × IRIS-T (svensk navn Rb-98) eller 4 × AIM-120 AMRAAM eller 4 × AIM-7 Sparrow (svensk navn Rb-71 Skyflash) eller 4 × MBDA MICA eller 4 × MBDA Meteor Luft-til-bakke: AGM-65 Maverick (svensk navn Rb-75) eller KEPD 150 Anti-skip: RBS-15 Mark 2 |
Bomber | Bombkapsel 90 og andre typer bomber med og uten laserstyring |
Ulykker
I alle ulykkene har pilotene overlevd ved å skyte seg ut. Noen av de tidlige ulykkene fikk mye oppmerksomhet siden de ble tatt opp av fjernsynskameraer.
- Den 2. februar 1989 havarerte et testfly i forbindelse med landing på Saabs flyplass i Linköping. Årsaken var at piloten og det datastyrte styresystemet kom i utakt med hverandre (såkalt pilot induced oscillation (PIO)), noe som resulterte i så kraftige rorutslag at flyet rollet til venstre og slo i bakken.
- Den 8. august 1993 havarerte et fly under en flyoppvisning under Vattenfestivalen i Stockholm. Også her var problemer i samspillet mellom pilot og styresystem årsaken.
- Den 20. september 1999 havarerte et fly i Vänern. Denne ulykken skyldtes trolig at flyet kom inn i turbulensen etter et annet fly.
- Den 1. juni 2005 havarerte et fly i havet utenfor Blekinge. Årsaken var at flyet havnet i en situasjon man tidligere bare hadde trodd var teoretisk mulig, hvor luftstrømmen rundt vingene ikke ble påvirket av rorutslagene.
- Den 19. april 2007 styrtet et fly ved Vidsel flyplass utenfor Älvsbyn i Norrbotten.
- Den 21. august 2018 styrtet ett fly utenfor Blekinge i Sverige etter kollisjon med en fugl.
Eksterne lenker
- Offisielt nettsted
- (en) Saab 39 Gripen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
- (en) Saab JAS 39 Gripen – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
- Det svenske luftforsvarets sider om JAS 39 A/B (sv)
- Det svenske luftforsvarets sider om JAS 39 C/D (sv)
- JAS-projektet - Radiodokumentar fra Sveriges Radio P3 (sv)
- v
- d
- r
![Sveriges flagg](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4c/Flag_of_Sweden.svg/50px-Flag_of_Sweden.svg.png)