Spencer Tracy
Spencer Tracy | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Født | Spencer Bonaventure Tracy 5. apr. 1900[1][2][3][4] ![]() Milwaukee[5][6] | ||
Død | 10. juni 1967[1][2][3][4]![]() Los Angeles (USA) | ||
Beskjeftigelse | Skuespiller, teaterskuespiller, filmskuespiller ![]() | ||
Utdannet ved | 7 oppføringer American Academy of Dramatic Arts (–1923)[7] Milwaukee High School of the Arts St. John's Northwestern Military Academy Marquette University High School Rockhurst High School Northwestern Military and Naval Academy Ripon College | ||
Ektefelle | Louise Tracy (1923–1967) | ||
Partner(e) | Katharine Hepburn (1941–1967) | ||
Far | John Edward Tracy[8] | ||
Mor | Caroline Tracy[9] | ||
Parti | Det demokratiske parti | ||
Nasjonalitet | USA | ||
Gravlagt | Forest Lawn Memorial Park | ||
Utmerkelser | 6 oppføringer Oscar for beste mannlige hovedrolle (1937) (for verk: På de store banker (film), tema for: 10th Academy Awards) Oscar for beste mannlige hovedrolle (1938) (for verk: Boys Town, tema for: 11th Academy Awards) Beste mannlige skuespiller ved filmfestivalen i Cannes (1955) (for verk: En mann gikk av toget) BAFTA Award for Best Actor in a Leading Role (1969) (for verk: Gjett hvem som kommer til middag) Stjerne på Hollywood Walk of Fame Golden Globe Award for beste mannlige hovedrolle i en dramafilm (1953) (for verk: The Actress) | ||
Aktive år | 1921–1967 | ||
IMDb | IMDb | ||
Signatur | |||
![]() | |||
Spencer Tracy på Commons |
Spencer Bonaventure Tracy (født 5. april 1900 i Milwaukee i Wisconsin, død 10. juni 1967 i Beverly Hills i California) var en amerikansk skuespiller.
Tracy oppdaget at han hadde skuespillertalent mens han studerte ved Ripon College. Senere fikk han et stipend for å studere ved American Academy of Dramatic Arts.[10][11] Tracy arbeidet sju år innen teater, både på en rekke repertoarteater og innimellom på Broadway. Gjennombruddet kom i 1930, da han fikk oppmerksomhet fra Hollywood etter å ha spilt hovedrollen i The Last Mile.
Tracy medvirket i nesten 80 filmer i perioden fra 1930 til 1967. Han ble nominert til ni Oscar for beste mannlige hovedrolle, hvorav han vant to, en i 1937 for rollen som Manuel Fidello i eventyrfilmen På de store banker og året etter for rollen som pater Edward J. Flanigan i den biografiske dramafilmen Boys Town.
I 1942 spilte han mot Katharine Hepburn i den romantiske dramakomedien Årets kvinne. De ble et populært filmpar og spilte i totalt ni filmer i løpet av 25 år, inkludert Kjærlighet forbudt (1945), Det store valget (1948), Adams ribben (1949) og Alle tiders jente (1952). I denne perioden hadde de også et forhold privat, som varte frem til Tracys død.
Tracys siste film var dramakomedien Gjett hvem som kommer til middag (1967), med Hepburn og Sidney Poitier. Han døde 17 dager etter at innspillingen var fullført og vant BAFTA posthumt for rolletolkningen sin. Tracy har fått en stjerne på Hollywood Walk of Fame.[12] I 1999 ble han kåret til tidenes niende største mannlige filmlegende av Det amerikanske filminstituttet.[13]
Filmografi (utvalg)
- 1931 – Goldie
- 1931 – Skjønnhetsdronningen
- 1932 – Luftens skrekk
- 1932 – Miskjent ungdom
- 1932 – Kjærlighet og knockout
- 1932 – Me and My Gal
- 1932 – 20.000 år i Sing-Sing
- 1933 – Makten og æren
- 1933 – En mann og hans kvinne
- 1934 – Virginia Goldens ekteskap
- 1936 – Riffraff
- 1936 – Jeg er uskyldig
- 1936 – San Francisco
- 1936 – I fyr og flamme
- 1937 – På de store banker
- 1938 – Boys Town
- 1940 – Mannen Edison
- 1941 – Guttebyens menn
- 1941 – Dr. Jekyll og Mr. Hyde
- 1942 – Årets kvinne
- 1943 – Helter dør aldri
- 1944 – Det syvende kors
- 1944 – 30 sekunder over Tokio
- 1945 – Kjærlighet forbudt
- 1947 – Præriens pionerer
- 1947 – Den store fristelsen
- 1948 – Det store valget
- 1949 – Adams ribben
- 1950 – Brudens far
- 1951 – Fars lille utbytte
- 1952 – Alle tiders jente
- 1954 – Den brukne lanse
- 1955 – En mann gikk av toget
- 1956 – Fjellet
- 1957 – Kontorets skrekk
- 1958 – Den gamle mannen og havet
- 1958 – Det siste hurra
- 1960 – De skal arve vinden
- 1961 – Dommen i Nürnberg
- 1962 – Vi vant ville vesten
- 1963 – For en gal, gal, gal, gal verden
- 1967 – Gjett hvem som kommer til middag
Referanser
- ^ a b Encyclopædia Britannica Online, Encyclopædia Britannica Online-ID biography/Spencer-Tracy, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b Autorités BnF, data.bnf.fr, besøkt 10. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b Munzinger Personen, Munzinger IBA 00000018935, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b Hrvatska enciklopedija, Hrvatska enciklopedija-ID 61961[Hentet fra Wikidata]
- ^ Gemeinsame Normdatei, besøkt 10. desember 2014[Hentet fra Wikidata]
- ^ www.jsonline.com[Hentet fra Wikidata]
- ^ Notable Past Students, www.aada.edu[Hentet fra Wikidata]
- ^ Genealogics[Hentet fra Wikidata]
- ^ Geni.com[Hentet fra Wikidata]
- ^ Curtis, James (2011). Spencer Tracy: A Biography (engelsk). London: Hutchinson. s. 66. ISBN 0-09-178524-3.
- ^ Kanin, Garson (1971). Tracy and Hepburn: An Intimate Memoir (engelsk). New York: Viking. s. 10. ISBN 0-670-72293-6.
- ^ «Spencer Tracy» (engelsk). Hollywood Chamber of Commerce. Arkivert fra originalen 3. april 2016.
- ^ «AFI's 100 Years...100 Stars» (engelsk). Det amerikanske filminstituttet. Arkivert fra originalen 25. oktober 2014.
Eksterne lenker
- (en) Spencer Tracy – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
- (en) Spencer Tracy – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
- (en) Spencer Tracy på Internet Movie Database
- (sv) Spencer Tracy i Svensk Filmdatabas
- (da) Spencer Tracy på Filmdatabasen
- (fr) Spencer Tracy på Allociné
- (en) Spencer Tracy på AllMovie
- (en) Spencer Tracy hos Rotten Tomatoes
- (en) Spencer Tracy hos The Movie Database
- (en) Spencer Tracy hos Internet Broadway Database