Vazgen I
![Rediger på Wikidata](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8a/OOjs_UI_icon_edit-ltr-progressive.svg/10px-OOjs_UI_icon_edit-ltr-progressive.svg.png)
București[1]
![Rediger på Wikidata](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8a/OOjs_UI_icon_edit-ltr-progressive.svg/10px-OOjs_UI_icon_edit-ltr-progressive.svg.png)
Jerevan
![Rediger på Wikidata](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8a/OOjs_UI_icon_edit-ltr-progressive.svg/10px-OOjs_UI_icon_edit-ltr-progressive.svg.png)
Romania
Nasjonalhelt av Armenia
Arbeidets røde fanes orden
Ordenen folkenes vennskap
Den rumenske folkerepublikks stjerneorden
Vazgen I Paltsjian (borgerlig navn Lewon Karapet Paltsjian, vestarmensk Vazken [Lewon Garabed] Baldzjian; født 20. september 1908 i București, Romania; død 18. august 1994 i Jerevan, Armenia) var fra 1954 til 1994 katolikos av hele Armenia og dermed overhodet for den armenske apostoliske kirke.
Lewon Garabed Baldzjian var sønnen av armenske foreldre som etter 1895/96-pogromet hadde flyktet fra Istanbul til Romania. Han studerte filosofi i București og teologi i Aten. 1951 ble han i Edzjmiatsin ordinert til biskop av Romania og tok navnet Vazgen I.
1955 ble Vazgen valgt til katolikos av Armenia. Han klarte å opprettholde en viss selvstendighet for den armenske apostoliske kirke under sovjetstyret. Etter Armenias uavhengighet i 1991 tok han landets første president Levon Ter-Petrosjan i ed.
Vazgen besørget en bibeloversettelse til ny-(øst)armensk. Han reiste mye å besøkte både den armenske diasporaen og andre kirkeledere, bl.a. paven.
I sovjettiden oppstod spenninger mellom de to armenske katolikatene i Edzjmiatsin (ved katolikos Vazgen) og Kilikia (ved katolikos Zareh I). Årsakene var av politisk heller enn trosmessig art. Vazgen boikottet Zarehs valg til katolikos i 1956, og Zareh utvidet jurisdiksjonen av sitt katolikat på bekostning av Edzjmiatsin. Under Zarehs etterfølgere Khoren I og Garegin I ble forholdene bedret igjen. Den sistnevnte ble etter Vazgens død i 1994 sågar valgt til hans etterfølger.
I 1994 ble han gjort til Nasjonalhelt av Armenia.[3]
Referanser
- ^ Store sovjetiske encyklopedi (1969–1978), avsnitt, vers eller paragraf Вазген I, besøkt 28. september 2015[Hentet fra Wikidata]
- ^ Encyclopædia Britannica Online, Encyclopædia Britannica Online-ID biography/Vazgen-I, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
- ^ «The Highest Title of the Republic of Armenia» Arkivert 5. juni 2015 hos Wayback Machine., Armenias presidentembete.
Forgjenger Georg VI | Katolikos av hele Armenia 1954–1994 | Etterfølger |