Vitenskapsåret 1573
Vitenskapsåret 1573 |
1571 | 1572 | 1573 | 1574 | 1575 |
Humaniora og kultur Arkeologi | Arkitektur | Filosofi | Kunst | Litteratur | Lyrikk | Musikk | Religion | |
Samfunnsvitenskap og samfunn Avis | Konflikt | Politikk | Sport | |
Teknologi og vitenskap Vitenskap |
Andre årsmaler |
Land Danmark | Frankrike | India | Korea | Norge | Sverige |
Ledere Statsledere |
Vitenskapsåret 1573 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1573.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/66/Juan_P%C3%A9rez_de_Moya_%281573%29_Tratado_de_Astronomia%2C_Cosmographia_y_Philosophia_Natural.png/250px-Juan_P%C3%A9rez_de_Moya_%281573%29_Tratado_de_Astronomia%2C_Cosmographia_y_Philosophia_Natural.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/59/John_Caius_G%26C.jpg/250px-John_Caius_G%26C.jpg)
Astronomi
- Tycho Brahe fikk publisert avhandlingen «De nova et nullius ævi memoria prius visa stella», delvis oversatt til dansk som «Om den nye og aldrig siden Verdens begyndelse i nogen tidsalders erindring før observerede stjerne ...»[1]. Boken etablerte begrepet nova. København.
- Giovanni Battista Benedetti fikk publisert avhandlingen «De gnomonum umbrarumque solarium usu liber» (Om fri bruk av gnomoners solskygge), med beskrivelse av solur. Venezia.
Matematikk
- Valentin Otho foreslo tilnærmingen . Wittenberg.
- Juan Pérez de Moya fikk publisert flere lærebøker: «Tratado de matemáticas», «Tratado de Geometría» og «Tratado de cosas de Astronomia y Cosmographia y Philosophia Natural». Alcalá de Henares.
Medisin og fysiologi
- Paracelsus' verk om kirurgi, «Die grosse Wundartzney», ble publisert posthumt i latinsk oversettelse under tittelen «Chirurgia Magna», og sikret det derved en større utbredelse i Europa.[2] Basel.
- Juan Huarte fikk publisert avhandlingen «Examen de ingenios para las ciencias» (Undersøkelse av bevissthet for vitenskapene), men diskusjon av hvordan fysiologi og psykologi henger sammen. Pamplona.
- Volcher Coiter fikk publisert verket «Externarum et Internarum Principalium Humani Corporis» (Det viktigste ytre og indre av menneskekroppen).
Institusjoner
- Berlin botaniske hage ble opprettet.
Fødsler
- 20. januar – Simon Marius (død 1624), tysk astronom.
- 25. juli – Christoph Scheiner (død 1650), tysk astronom.
- Ukjent dato − Juan de Pablo Bonet (død1633), spansk pionér i døveundervisning.
Dødsfall
- 31. mars – Guillaume Le Testu (født mellom 1509 og 1512), fransk oppdagelsesreisende.
- 29. juli – John Caius (født 1510), engelsk lege og naturhistoriker.
Referanser
- v
- d
- r
Vitenskapsår på 1500-tallet
- 1499
- 1500
- 1501
- 1502
- 1503
- 1504
- 1505
- 1506
- 1507
- 1508
- 1509
- 1510
- 1511
- 1512
- 1513
- 1514
- 1515
- 1516
- 1517
- 1518
- 1519
- 1520
- 1521
- 1522
- 1523
- 1524
- 1525
- 1526
- 1527
- 1528
- 1529
- 1530
- 1531
- 1532
- 1533
- 1534
- 1535
- 1536
- 1537
- 1538
- 1539
- 1540
- 1541
- 1542
- 1543
- 1544
- 1545
- 1546
- 1547
- 1548
- 1549
- 1550
- 1551
- 1552
- 1553
- 1554
- 1555
- 1556
- 1557
- 1558
- 1559
- 1560
- 1561
- 1562
- 1563
- 1564
- 1565
- 1566
- 1567
- 1568
- 1569
- 1570
- 1571
- 1572
- 1573
- 1574
- 1575
- 1576
- 1577
- 1578
- 1579
- 1580
- 1581
- 1582
- 1583
- 1584
- 1585
- 1586
- 1587
- 1588
- 1589
- 1590
- 1591
- 1592
- 1593
- 1594
- 1595
- 1596
- 1597
- 1598
- 1599
- 1600
- Komplett liste
- 2000-tallet
- 1900-tallet
- 1800-tallet
- 1700-tallet
- 1600-tallet
- 1500-tallet
- 1400-tallet
- 1300-tallet
- 1200-tallet
- 1100-tallet
- 1000-tallet
- 900-tallet
- 800-tallet
- 700-tallet