Alegeri prezidențiale în Statele Unite ale Americii, 2024
![]() | ||||||||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||||||||
Harta electorală din 2024, bazată pe recensământul din 2020 | ||||||||||||||||||||||||||
|
Acest articol sau secțiune a unui articol conține informații referitoare la evenimente planificate sau viitoare, a căror realizare efectivă este probabilă, dar nu absolut sigură. Poate conține informații de natură speculativă al căror conținut se poate modifica substanțial pe măsură ce evenimentul se apropie și influențarea realizării evenimentului devine semnificativ mai ridicată. |
Alegerile prezidențiale din Statele Unite din 2024, vor avea loc marți, 5 noiembrie 2024, și vor fi cea de-a 60-a alegere prezidențială din istoria SUA.[1] Votanții vor alege un președinte și un vicepreședinte pentru un mandat de patru ani. Anterior președintele în exercițiu, Joe Biden, membru al Partidului Democrat, a candidat pentru un nou mandat dar ulterior s-a retras[2] după ce mai multe nume din Partidul Democrat, i-au cerut să o facă.Persoana preferată de mulți membrii ai partidului este actualul Vicepreședinte Kamala Harris. Predecesorul său, Donald Trump, membru al Partidului Republican, participă pentru a fi reales pentru un al doilea mandat, un mandat neconsecutiv.[3] Dacă Trump câștigă, va deveni al doilea președinte care să reușească acest lucru, după Grover Cleveland. Un număr de contracandidați pentru alegerile primare, de asemenea, și-au declarat candidatura pentru alegerile din ambele partide. Câștigătorul acestor alegeri este programat să fie inaugurat pe 20 ianuarie 2025. Vor avea loc în același timp cu alegerile pentru Senatul SUA și Camera Reprezentanților a SUA; de asemenea, în mai multe state vor avea loc alegeri pentru guvernator și alegeri locale legislative.
Înainte de alegerile generale, partidele politice își vor alege candidații la convențiile de nominalizare. Delegații la convențiile de numire vor fi aleși de alegători în caucus-uri la nivel de stat și în alegerile primare. În octombrie 2023, avocatul de mediu Robert F. Kennedy Jr. și-a anunțat candidatura ca independent la președinție.[4] Până în luna următoare, sondajul lui Kennedy era la cele mai înalte niveluri pentru un candidat terț de la Ross Perot în 1992.[5][6] Cornel West a anunțat, de asemenea, o campanie pe o platformă social-democrată și pro-Palestina.[7]
Statele Colorado[8] și Maine au decis că Trump nu este eligibil să dețină o funcție și, ca atare, este descalificat de la apariția pe buletinul de vot, din cauza rolului său în atacul din 6 ianuarie la Capitoliu. Cu toate acestea, hotărârile sunt amânate în așteptarea recursului.[9][10]
Acestea sunt primele alegeri prezidențiale care au loc după răsturnarea deciziei Roe v. Wade.[11][12] Accesul la avort, asistența medicală,[13] educația,[14] economia,[15] politica externă,[16] drepturile LGBT[17]tentativa de asasinare a fostului presedinte Trump și democrația[18][19] sunt de așteptat să fie principalele probleme de campanie.
Context
Procedură
Articolul 2 din Constituția Statelor Unite prevede că, pentru ca o persoană să devină președinte, persoana trebuie să fie cetățean natural al Statelor Unite(en)[traduceți], să aibă cel puțin 35 de ani și să fi fost rezident în Statele Unite de cel puțin 14 ani. Al 22-lea amendament interzice oricărei persoane să fie aleasă președinte de mai mult de două ori. Candidații majori ai partidului caută nominalizarea printr-o serie de alegeri primare care selectează delegații care aleg candidatul la convenția națională a partidului. Convenția națională a fiecărui partid alege un candidat vicepreședințial pentru a forma biletul partidului respectiv. Candidatul la președinte își alege de obicei colegul de candidatură, care este apoi ratificat de către delegați la convenția partidului.
Alegerile generale din noiembrie sunt alegeri indirecte, în care alegătorii votează pentru o listă de membri ai Colegiului Electoral; acești alegători aleg apoi direct președintele și vicepreședintele.[20] Birourile electorale se confruntă cu volumul de muncă crescut și cu controlul public, astfel încât oficialii din multe state cheie au căutat mai multe fonduri pentru a angaja mai mult personal, a îmbunătăți securitatea și a extinde instruirea. Această cerere apare într-un moment în care numeroase birouri electorale se confruntă cu o creștere a numărului de pensionări și un val de cereri de înregistrări publice, în parte din cauza neîncrederii electorale plantată de înfrângerea fostului președinte Donald Trump la alegerile din 2020. Atât Biden, cât și Trump candidează pentru funcția de președinte în 2024, sugerând o potențială revanșă a alegerilor din 2020, care ar fi prima revanșă prezidențială din 1956.[21] Dacă Trump este ales, ar deveni al doilea președinte care va câștiga un al doilea mandat neconsecutiv, alăturându-se lui Grover Cleveland care a făcut-o în 1892.[22]
Interferențele în alegeri
Donald Trump nu a reușit să-l învingă pe Joe Biden la alegerile prezidențiale din 2020, citând acuzații false de fraudă electorală, și a continuat să respingă rezultatele alegerilor și în ianuarie 2024.[23][24] Experții în securitatea alegerilor au avertizat că oficialii care neagă legitimitatea alegerilor prezidențiale din 2020 pot încerca să împiedice procesul de vot sau să refuze să certifice rezultatele alegerilor din 2024.[25]
Sondajele dinaintea alegerilor indică o profundă dezamăgire asupra stării democrației americane.[26][27][28] Liberalii tind să creadă că, conservatorii amenință țara cu tendințele autocratice și încercările lor de-a răsturna rezultatele din 2020. Mulți republicani sunt îngrijorați de încercările de a-l împiedica pe fostul președinte Trump să ocupe funcții publice prin orice mijloace necesare, inclusiv demiterea și acuzarea.[29]
Hartă electorală
Efectele recensământului din 2020
Acestea vor fi primele alegeri prezidențiale din SUA care au loc după redistribuirea voturilor în Colegiul Electoral al Statelor Unite după recensământul din 2020 al Statelor Unite.[30][31] Dacă rezultatele alegerilor din 2020 ar rămâne aceleași (ceea ce nu s-a întâmplat niciodată în istoria alegerilor prezidențiale) în 2024, democrații ar avea 303 de voturi electorale față de 235 ale republicanilor, o ușoară schimbare față de cele 306 de voturi electorale ale lui Biden și cele 232 ale lui Trump, ceea ce înseamnă că democrații au pierdut un net de 3 voturi electorale în procesul de redistribuire. Această repartizare a voturilor colegiului electoral va rămâne doar până la alegerile din 2028. Redistribuirea va fi efectuată din nou după recensământul din 2030 al Statelor Unite.[32]
Context istoric
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/43/Red_states_and_blue_states_2016-2020.svg/350px-Red_states_and_blue_states_2016-2020.svg.png)
La ultimele alegeri prezidențiale, majoritatea statelor nu sunt competitive din cauza demografiei care le ține solid în spatele unuia dintre partidele majore. Din cauza naturii Colegiului Electoral, asta înseamnă că numeroase swing states — state competitive care „schimbă” balanța în favoarea partidelor Democrat sau Republican — sunt vitale în câștigarea președinției. De acum, acestea includ state din Rust Belt, cum ar fi Wisconsin, Michigan și Pennsylvania, și state din Sun Belt, cum ar fi Nevada, Arizona și Georgia.[33] Carolina de Nord poate fi considerată și un stat câmp de luptă, din cauza rezultatului apropiat de la alegerile prezidențiale anterioare, în care Trump a câștigat doar cu 1,34%.[34] Datorită schimbărilor demografice treptate, unele foste swing states, cum ar fi Iowa, Ohio și Florida, s-au mutat în mod semnificativ către republicani, favorizându-i în viitoarele alegeri locale și naționale. Între timp, state precum Colorado, New Mexico și Virginia s-au îndreptat considerabil către democrați, iar partidul a devenit forța politică dominantă acolo.[35][36][37]
Coaliția electorală a democraților, și-a asigurat „statele albastre” pentru candidații democrați la președinție, fiind preferați de către afro-americani și evrei;[38][39] albii care sunt mai înstăriți sau cu studii superioare,[40] sau care trăiesc în zonele urbane.[41] Clasa muncitorească de votanți de asemenea în mare votează cu Partidul Democrat încă din zilele New Deal, dar începând cu anii 70, mulți s-au deplasat către Partidul Republican deoarece Partidul Democrat s-a mutat semnificativ către stânga politică cu privire la problemele culturale.[42] În schimb, tradiționala coaliție a republicanilor care domină multe „state roșii” este în mare compusă din alegători albi din mediul rural, evangheliști, în vârstă, și fără studii superioare.[43] Republicanii de asemenea istoric au atras votanții din suburbii și din clasa de mijloc încă din anii 50, dar acest bloc s-a îndepărtat de ei în ultimii ani din cauza ascensiunii mișcării Tea Party și mai târziu a mișcării Make America Great Again.[44] Accelerarea acestei tendințe a fost creditată cu înclinarea alegerilor prezidențiale din 2020 în favoarea democratului Joe Biden, deoarece actualul Trump a fost istoric nepopular în suburbii pentru un candidat republican, având performanțe slabe acolo în mod semnificativ.[45]
Potrivit sondajelor recente, polarizarea generațională și rasială pare să fi scăzut semnificativ, alegătorii hispanici, asiatici, arabi și tineri având o tendință din ce în ce mai mare către Partidul Republican, în timp ce alegătorii cu vârsta peste 65 de ani și albii par să fi devenit din ce în ce mai democrați.[46][47][48][49][50]
Impactul unui vot către un „al treilea partid”
În timp ce candidații independenți/terți se descurcă adesea mai bine în sondaje decât performanța electorală reală,[51] sondajele anticipate sugerează că ar putea exista un rezultat puternic pentru candidații terți în 2024. Candidații terți au în prezent cel mai bun rezultat în sondaje de la sondajul exit-poll al lui Ross Perot din anii 1990.[52] Sondajele sunt deosebit de mari pentru Robert F. Kennedy Jr., care a renunțat la primarele Partidului Democrat pentru a candida ca independent.[53]
Temele de campanie
Avortul
Se așteaptă ca accesul la avort să fie principala temă din timpul campaniei. Acestea sunt primele alegeri prezidențiale care au loc ca urmare a două hotărâri judecătorești majore care au afectat accesul la avort. Prima este decizia din 2022 Dobbs v. Jackson Women's Health Organization, în care Curtea Supremă a Statelor Unite a anulat Roe v. Wade, lăsând legea avortului în întregime în sarcina statelor, inclusiv interzicerea avortului.[11] A doua este Alliance for Hippocratic Medicine v. U.S. Food and Drug Administration din 2023, în care un judecător federal din nord-vestul Texasului a anulat aprobarea de către FDA a mifepristonei în 2000, care ar putea scoate medicamentul de pe piață dacă ar fi susținut de instanțele superioare.[54] Ambele hotărâri au primit un sprijin puternic din partea politicienilor și parlamentarilor republicani.[11][54]
Democrații susțin în mod predominant să considere accesul la avort ca pe un drept,[55] în timp ce politicienii republicani sunt în general în favoarea restrângerii semnificative a legalității avortului.[56] Până în aprilie 2023, marea majoritate a statelor controlate de republicani au adoptat interdicții aproape totale privind avortul, făcându-l „în mare parte ilegal” în mare parte a Statelor Unite. Potrivit Kaiser Family Foundation, există 15 state care au interdicții de jure în stadiu incipient privind avortul, fără excepții pentru viol sau incest.[11]
Democrația
Se așteaptă ca Joe Biden să încadreze alegerile ca pe o bătălie pentru democrație, ceea ce face ecoul încadrării lui Biden asupra geopoliticii actuale drept „bătălia dintre democrație și autocrație”.[57] Joe Biden a citat anterior democrația ca și „o bătălie pentru sufletul națiunii noastre” drept mesaj cheie al candidatului său de succes din 2020 și a atins în mod repetat problema democrației de când și-a anunțat candidatura pentru alegerile prezidențiale din 2020.[19]
Campania lui Donald Trump din 2024 a fost criticată de mass-media pentru că a făcut declarații din ce în ce mai violente și autoritare,[58][59][60] pe care unii cred că campania lui Trump se sprijină în mod intenționat.[61] Comentariile anterioare ale lui Trump sugerând că poate „înceta” Constituția pentru a-și inversa pierderea electorală,[62][63] susține că va fi dictator doar în „prima zi” a președinției sale și nu după,[a] promisiunea sa de a folosi Departamentul de Justiție pentru a-și urmări dușmanii politici,[70] încercările de a răsturna rezultatul alegerilor prezidențiale din Statele Unite ale Americii din 2020, eforturile republicane continue de a restricționa votul după alegerile prezidențiale din 2020 și previziunile fără temei ale lui Trump privind frauda electorală la alegerile din 2024[71] au stârnit îngrijorări cu privire la starea democrației în America.[61][72][73][74]
Democrația este de așteptat să fie o problemă importantă în alegerile din 2024. Un sondaj AP-NORC pe 1.074 de adulți efectuat între 30 noiembrie și 4 decembrie 2023, a constatat că 62% dintre adulți au spus că democrația ar putea fi în pericol, în funcție de cine câștigă următoarele alegeri.[18]
Problemele economice
Pandemia de COVID-19 a lăsat în spate efecte economice care cel mai probabil vor persista în 2024.[75] O perioadă de inflație mare a început în 2021, cauzată de o serie de factori precum pandemia și criza lanțului de aprovizionare, care mai apoi au fost amplificați de efectele economice ale invaziei ruse în Ucraine din 2022.[76][77] Sondajele de opinie cu privire la modul de gestionare a economiei de către Biden au fost constant negative de la sfârșitul anului 2021.[78] Alegătorii citează adesea problemele economice drept principala temă pentru alegerile din 2024.[79][80]
Femeile au fost afectate în special de recesiunea economică ca urmare a pandemiei, în special cele care și-au părăsit locul de muncă pentru responsabilitățile de îngrijire a copiilor.[81] Au fost introduse măsuri temporare de îngrijire a copiilor, inclusiv un credit fiscal extins pentru copii, ca parte a Planului American de Salvare, ca metode menite să ajute situația economică a părinților, dar acestea ar urma să expire înainte de alegerile din 2024.[82]
Educația
Sub administrația Biden, au fost emise mai multe runde de amnistiere a împrumuturilor pentru studenți, în valoare totală de peste 32 de miliarde de dolari.[83] În august 2022, a fost dezvăluit un plan care ar elimina 10.000 de dolari din datoria de împrumut pentru studenți pentru absolvenții singuri care câștigă mai puțin de 125.000 de dolari sau cuplurile căsătorite care câștigă mai puțin de 250.000 de dolari.[84] 20.000 de dolari ar fi fost eliminați pentru împrumutații Pell Grants, un program menit să ofere asistență bazată pe nevoi.[85] În iunie 2023, acest plan a fost anulat prin decizia Curții Supreme Biden v. Nebraska.[86][87] Biden intenționează să implementeze noi metode de reducere a datoriilor studenților, lucrând în jurul deciziei Curții Supreme.[88] Biden a declarat că oferirea de servicii universale de pre-grădiniță, precum și un sprijin pentru îngrijitori ar fi o prioritate pentru un cel de al doilea mandat.[89]
Unii candidați republicani și potențiali candidați văd educația ca pe o temă de campanie câștigătoare. Zeci de state au creat legi care împiedică instruirea teoriei rasiale critice, o disciplină academică axată pe examinarea inegalității rasiale. Susținătorii legilor spun că conversațiile despre identitatea rasială nu sunt potrivite pentru mediul școlar.[90][91][14] Criticii legilor împotriva teoriei rasei critice susțin că văruiesc istoria americană și acționează ca legi ale memoriei pentru a rescrie memoria publică a istoriei SUA.[92]
Politica externă
Conflictele în crus de desfășurare dintre Israel și Hamas, și Rusia și Ucraina sunt de așteptat să fie niște teme importante de campanie.[93]
Statele Unite au acordat un ajutor militar și umanitar semnificativ Ucrainei în timpul invaziei Rusiei.[94][95][96] Politicienii democrați și un număr mare de politicieni republicani au sprijinit acest plan, argumentând că Statele Unite au un rol semnificativ în „apărarea democrației și luptei împotriva agresiunii rusești”.[97] Unii candidați, precum Ron DeSantis și Donald Trump, susțin că Ucraina și suprimarea agresiunii rusești nu ar trebui să fie o problemă pentru Statele Unite, și că acest plan ar trebui limitat.[98] Vivek Ramaswamy s-a pronunțat în favoarea încheierii ajutorului militar al SUA pentru Ucraina și pentru recunoașterea anexării teritoriilor de către Rusia.[99]
În timpul războiului dintre Israel și Hamas, Biden a anunțat „fără echivoc” un ajutor militar pentru Israel, și a condamnat acțiunile Hamas și a altor militanți palestinieni catalogându-le ca fiind teroriste.[100] Biden a cerut Congresului un fond de 10.6 miliarde de dolari pentru a acorda ajutor Israelului.[101] Kennedy a condamnat atacurile Hamas asupra civililor israeleni și și-a declarat sprijinul pentru pachetul de ajutor către Israel.[102] 74% din alegătorii evrei și-au arătat sprijinul pentru ajutorul militar și umanitar al administrației Joe Biden.[103] Sprijinul lui Biden pentru Israel a deteriorat serios sprijinul musulmanilor pentru democrați în sondaje.[104] Sondajele au indicat o împărțire semnificativă între opinia elitelor cu privire la războiul Israel-Hamas, care a luat o majoritate covârșitoare de partea Israelului și a publicului larg.[105] Majoritatea americanilor se opune ajutorului militar american pentru Israel și consideră că Statele Unite „ar trebui să fie un mediator neutru” în conflictul israelo-palestinian, mai degrabă decât să ia partea cuiva.[105] Dintre alegătorii cu vârstele de 18-34 de ani, 66% dezaprobă conduita Israelului în timpul războiului și 20% o aprobă, în timp ce o majoritate este de partea palestinienilor predominant în conflict[106]
Problemele din sănătate
Trump a făcut ca abrogarea Affordable Care Act, mai cunoscută sub numele de Obamacare, să fie o temă cheie a alegerilor din 2024.[13] Problema politicii de sănătate și medicamente, inclusiv dacă Statele Unite ar trebui să treacă la un sistem universal de asistență medicală[107] și pandemia de COVID-19 este de așteptat să joace un rol cheie în alegerile prezidențiale din 2024.[108] Potrivit Deseret News, Kennedy a încercat să-și modereze poziția anti-vaccin înainte de alegeri, declarând că nu este împotriva tuturor vaccinurilor și spunându-i lui Bill Maher într-un interviu că „tot ce spun” este că „să testăm” [vaccinurile].[109] felul în care testăm alte medicamente. Asta nu pare nerezonabil”. West candidează pe o platformă medicală în care toți să aibă acces la medicină.[7]
Drepturile LGBT
În ultimii ani, politicienii conservatori din legislaturi ale statelor au introdus un număr mare și în creștere de proiecte de lege care restrâng drepturile persoanelor LGBT, în special ale persoanelor transgender.[110][111]
Într-un mesaj de campanie din februarie 2023, Donald Trump a spus că, dacă va fi reales, va adopta o lege federală care ar recunoaște doar două genuri, a susținut că a fi transgender este un concept alcătuit de „stânga radicală” și va adopta aproape o duzină de politici care ar viza americanii transgender. Ron DeSantis a semnat mai multe legi anti-LGBT în calitate de guvernator al Floridei, inclusiv controversata Florida Parental Rights in Education Act, numită de critici legea „Don’t Say Gay”, care interzice discuțiile despre orientarea sexuală și identitatea de gen în școlile publice din Florida.[112]
Partidul Democrat
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9e/Democratic_Party_presidential_primaries_results_by_popular_vote%2C_2024.svg/300px-Democratic_Party_presidential_primaries_results_by_popular_vote%2C_2024.svg.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/41/Kamala_Harris_Vice_Presidential_Portrait.jpg/151px-Kamala_Harris_Vice_Presidential_Portrait.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9d/Joe_Biden_presidential_portrait_%28cropped%29.jpg/141px-Joe_Biden_presidential_portrait_%28cropped%29.jpg)
Pe 25 aprilie 2023, președintele Joe Biden a anunța că va candida pentru un nou mandat, păstrând-o ca vicepreședinte pe Kamala Harris ca și coleg candidat.[115][116] În consecință, republicanii și-au intensificat criticile la adresa lui Harris de când Biden și-a declarat intenția de a candida pentru funcție.[117] La sfârșitul anului 2021, deoarece Biden se confrunta cu cote scăzute de aprobare, s-a speculat că nu va solicita realegerea,[118] iar unii democrați proeminenți (reprezentanții Carolyn Maloney, Tim Ryan și fostul reprezentant Joe Cunningham) l-au îndemnat public pe Biden să nu candideze.[119][120][121] Pe lângă impopularitatea lui Biden, mulți sunt îngrijorați de vârsta lui; a fost cea mai în vârstă persoană care a preluat funcția la 78 de ani și o să aibă 82 de ani la sfârșitul primului său mandat.[122] Dacă va fi reales, ar avea 86 de ani la sfârșitul celui de-al doilea mandat. Potrivit unui sondaj NBC publicat în aprilie 2023, 70% dintre americani, inclusiv 51% dintre democrați, consideră că Biden nu ar trebui să candideze pentru un al doilea mandat. Aproape jumătate a spus că a fost din cauza vârstei lui. Conform mediei naționale a sondajelor FiveThirtyEight, cota actuală de aprobare a lui Biden este de 41%, în timp ce 55% îl dezaprobă.[123] Au existat, de asemenea, speculații că Biden s-ar putea confrunta cu o provocare principală din partea unui membru al fracțiunii progresiste a Partidului Democrat.[124][125] După ce democrații au depășit așteptările la alegerile intermediare din 2022, mulți au crezut că șansele ca Biden să candideze și să câștige nominalizarea partidului său au crescut.[126]
Autorul Marianne Williamson și-a anunțat candidatura în februarie 2023, înainte ca Biden să-și anunțe propria candidatură pentru realegere. Williamson a căutat anterior să fie nominalizată de Partidul Democrat în 2020.[127] În aprilie 2023, Robert F. Kennedy Jr. și-a anunțat candidatura pentru nominalizare.[128] Membru al familiei Kennedy, este autor și avocat de mediu.[129][130] Începând din iulie 2023, sprijinul lui Kennedy a rămas între 10 și 15 la sută în media sondajelor efectuate de RealClear Politics în rândul alegătorilor probabili la alegerile primare din cadrul Partidului Democrat.[131] Pe 9 octombrie 2023, Kennedy a anunțat că va renunța la la candidatura pentru alegerile primare din cadrul Partidului Democrat și va candida în schimb ca independent.[132] În timp ce Kennedy a fost un democrat de-a lungul vieții, ratingul său net de aprobare în rândul democraților a fost semnificativ mai scăzut decât ratingul său net de aprobare în rândul alegătorilor republicani. Într-un sondaj New York Times/Sienna College realizat la sfârșitul lunii iulie, Kennedy a avut un rating net de dezaprobare de 31% în rândul democraților, dar un rating net de aprobare de 36% în rândul republicanilor.[133] Reprezentantul Dean Phillips și-a anunțat candidatura împotriva lui Biden pe 26 octombrie.[134]
În decembrie 2023, filialele de stat ale Partidului Democrat din Florida, Carolina de Nord și Tennessee au anunțat că numai președintele Biden va apărea pe buletinul de vot primar în acele state.[135] Mișcarea a fost criticată ca fiind nedemocratică de rivalii lui Biden, Dean Phillips,[136] Marianne Williamson[137] și Cenk Uygur.[138]
Williamson și-a anunțat retragerea inițială pe 7 februarie 2024,[139] deși și-a reluat campania câteva săptămâni mai târziu.[140] Pe 6 martie 2024, Philips și-a suspendat campania după ce nu a câștigat niciun stat în noaptea anterioară Super Tuesday,[141] urmat de Williamson pe 11 iunie.[142] În ciuda faptului că a fost perceput ca un candidat minor, Palmer a câștigat caucusurile din Samoa Americană, făcându-l primul candidat care a câștigat un stat în alegerile primare disputat împotriva unui președinte în exercițiu de la Ted Kennedy în 1980.[143] Nu a câștigat alte bătălii și și-a suspendat candidatura pe 15 mai 2024.[144] Pe 12 martie 2024, Biden a obținut o majoritate de delegați, devenind oficial candidatul democrat probabil la președinție.[145] Williamson a reintrat în cursa prezidențială pe 2 iulie și a cerut o convenție deschisă.[146]
În urma unei dezbateri împotriva lui Donald Trump pe 27 iunie 2024[147] și a diagnosticării cu COVID-19 la mijlocul lunii iulie,[148] pe 21 iulie 2024, Biden a anunțat că se va retrage din cursa prezidențială, permitând democraților să aleagă un nou candidat.[114] He endorsed incumbent Vice President Kamala Harris for the presidential nomination.[149] La scurt timp după, Kamala Harris a anunțat că va participa pentru niminalizarea democraților.[150] Până la sfârșitul zilei următoare, pe 22 iulie, Harris și-a asigurat numărul necesar de susținere din partea delegaților pentru a devenii noul nominalizat probabil.[113] Nominalizatul partidului va fi oficial ales la Convenția Națională Democrată, programată între 19 și 22 august.
Nominalizat
![]() Buletinul Partidului Democrat din 2024 | |
---|---|
Kamala Harris | Tim Walz |
Pentru președinție | Pentru vicepreședinție |
![]() | ![]() |
Al 49-lea vicepreședinte al Statelor Unite ale Americii (2021-prezent) | Al 41-lea guvernator al statului Minnesota (2019-prezent) |
Logo-ul |
Candidați retrași
Nume | Născut | Carieră | Stat de reședință | Campanie Data anunțului | State câștigate | Delegați câștigați | Total vot popular | Vicepreședinte | Ref. | |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() Joe Biden | 01942-11-20 20 noiembrie 1942 (age 81) Scranton, Pennsylvania | Președintele Statelor Unite ale Americii (2021-prezent) Vicepreședintele Statelor Unite (2009-2017) Senator din Delaware (1973-2009) | Delaware | ![]() Campanie 02023-10-22 22 octombrie 2023 FEC filing[109] Website | 56 (AK, AL, AR, AZ, CA, CO, CT, DA, DC, DE[b], FL[b], GA, GU, HI, ID, IL, IN, IA, KS, KY, LA, MA, ME, MD, MI, MN, MO, MP, MS, MT, NE, NV, NH[c], NJ, NM, NY, NC, ND, OH, OK, OR, PA, PR, RI, SC, SD, TN, TX, UT, VA, VI, VT, WA, WV, WI, WY) | 3,905 (98.9%)[d] | 14,465,519 (87.1%) | Kamala Harris | [151] | |
![]() Jason Palmer | 01971-12-01 1 decembrie 1971 (age 52) Aberdeen, Maryland | Antreprenor | Maryland | ![]() Campanie 02023-10-22 22 octombrie 2023 FEC filing[152] Website | 1 (AS) | 3[153] (0.1%) | 10,004 (0.1%) | – | [154] | |
![]() Marianne Williamson | 01952-07-08 8 iulie 1952 (age 72) Houston, Texas | Autor Fondator al Project Angel Food Candidat la președinție în 2020 | California | 2023-03-04![]() Campanie 02023-03-04 4 martie 2023[e] FEC filing[155] Website | Niciunul | 0 (0.0%) | 390,365 (3.2%) | – | [156] [157] [158] |
Opțiuni alternative pe buletinul de vot
Nume | Număr delegați | Vot popular | |
---|---|---|---|
Fără preferințe/Niciuna din opțiunile de mai sus/Indecis | 20 (0.9%) | 468,107 (3.9%) |
Foști candidați
Nume | Născut | Carieră | Stat de reședință | Campanie Data anunțului | Campanie suspendată | Campanie | Ref |
---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() Dean Phillips | 01969-01-20 20 ianuarie 1969 (age 55) Saint Paul, Minnesota | Reprezentant din partea Minnsesota (2019–prezent) CEO-ul Phillips Distilling Company (2000–2012) | ![]() | 26 octombrie 2023 | 6 martie 2024 | ![]() Campanie FEC filing[159] | [160] |
![]() Robert F. Kennedy Jr. | 01954-01-17 17 ianuarie 1954 (age 70) Washington, D.C. | Avocat de mediu Fondatorul Children's Health Defense Fondatorul Waterkeeper Alliance Activist anti-vaccin | ![]() | 02023-04-19 19 aprilie 2023 | 9 octombrie 2023 | ![]() Campanie FEC filing[161][162] Website | [163][164] |
Partidul Republican
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d1/Republican_Party_presidential_primaries_results%2C_2024.svg/300px-Republican_Party_presidential_primaries_results%2C_2024.svg.png)
Donald Trump, pe atunci președinte în exercițiu, a fost învins de Biden la alegerile din 2020 și nu are mandat limitat pentru a candida din nou în 2024, făcându-l al cincilea fost președinte care a solicitat un al doilea mandat neconsecutiv. Dacă va câștiga, Trump ar fi al doilea președinte care va câștiga un mandat neconsecutiv, după Grover Cleveland în 1892.[165] Trump a depus o declarație de candidatură la Comisia Electorală Federală (FEC) pe 15 noiembrie 2022 și și-a anunțat candidatura într-un discurs la Mar-a-Lago în aceeași zi.[166][167] Trump este considerat unul dintre favoriți pentru nominalizarea republicană la președinție, după anunțul său din campania electorală din 2024, pe 15 noiembrie 2022. [168]Trump a anunțat în martie 2022 că dacă va candida pentru realege și va câștiga nominalizarea republicană la președinție, fostul său vicepreședinte Mike Pence nu o să fie colegul său de candidatură.[169]
În martie 2023, Trump a fost acuzat pentru plățile sale de bani nedeclarați către actrița de filme pentru adulți Stormy Daniels.[170] Trump a fost din nou acuzat în iunie pentru manipularea documentelor clasificate care conțineau materiale sensibile pentru securitatea națională. Trump a pledat nevinovat pentru toate acuzațiile legate de aceste cazuri.[171][172]
Trump ar putea deveni ineligibil pentru a fi în buletinul de vot din Colorado, Curtea Supremă din Colorado hotărând în decizia sa din decembrie 2023 Anderson v. Griswold că a încălcat clauza de insurecție a celui de-al 14-lea amendament din Constituția Statelor Unite pentru rolul său în asaltul asupra Capitoliului din 6 ianuarie, deși decizia este în prezent suspendată.[173] Secretarul de stat din Maine, Shenna Bellows, a hotărât, de asemenea, în decembrie 2023, că Trump nu poate apărea pe buletinul de vot din Maine, invocând și ea tot Clauza de insurecție, acea decizie fiind, de asemenea, amânată în așteptarea apelului.[174][10]
Guvernatorul Floridei, Ron DeSantis, a fost văzut ca principalul competitor al lui Trump pentru nominalizarea republicană; a strâns mai multe fonduri de campanie în prima jumătate a anului 2022 și a avut procente în sondaje mai favorabile decât Trump până la sfârșitul lui 2022.[175][176][177] Pe 24 mai 2023, DeSantis și-a anunțat candidatura pe Twitter într-o conversație online cu CEO-ul Twitter, Elon Musk. „Declinul american nu este inevitabil – este o alegere... Candidez pentru președinția Statelor Unite pentru a conduce marea noastră revenire americană”, a adăugat DeSantis. Campania sa a declarat că a strâns 1 milion de dolari în prima oră după anunțarea candidaturii sale.[178] Vorbind la Fox & Friends, el a declarat că va „distruge stângismul” în Statele Unite.[179] La sfârșitul lunii iulie 2023, media națională a sondajelor FiveThirtyEight a alegerilor primare din cadrul Partidului Republican îl aveau pe Trump la 52%, iar pe DeSantis la 15.[180]
Fostul ambasador al ONU, Nikki Haley, a câștigat teren și se află pe locul doi în New Hampshire, în mediile sondajelor compilate de RealClearPolitics, la începutul lunii noiembrie 2023.[181]
În urma caucusurilor din Iowa, în care Trump a înregistrat o victorie zdrobitoare, DeSantis și omul de afaceri Vivek Ramaswamy au renunțat la cursă și l-au susținut pe Trump, lăsându-l pe fostul președinte și pe Nikki Haley, fostul guvernator al Carolinei de Sud care a servit în cabinetul lui Trump, ca singuri care au rămas candidații principali.[182][183] Trump continued to win all four early voting contests while Haley's campaign struggled to gain momentum.[184] Trump a continuat să câștige toate cele patru bătălii de vot anticipat, în timp ce campania lui Haley s-a luptat să câștige avânt. Pe 6 martie 2024, a doua zi după ce a câștigat doar un stat în alegerile primare din cincisprezece în Super Tuesday, Haley și-a suspendat campania. Trump a devenit singurul candidat major rămas pentru nominalizarea la președinția republicană.[185]
Pe 12 martie 2024, Trump a devenit oficial candidatul republican probabil.[186]
Nominalizatul republican
![]() Buletinul Partidului Republican din 2024 | |
---|---|
Donald Trump | J. D. Vance |
Pentru președinție | Pentru vicepreședinție |
![]() | ![]() |
Al 45-lea președinte al Statelor Unite ale Americii (2017-2021) | Senator al statului Ohio (2023-prezent) |
Logo-ul |
Opțiuni alternative pe buletinul de vot
Nume | Număr delegați | Vot popular | |
---|---|---|---|
Fără preferințe/Niciuna din opțiunile de mai sus/Indecis | 0 (0%) | 112,251 (0.6%) |
Foști candidați
Nume | Născut | Carieră | Stat de reședință | Campanie anunțată | Campanie suspendată | Campanie | Ref. |
---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() Nikki Haley | 01972-01-20 20 ianuarie 1972 (age 52) Bamberg, South Carolina | Ambasadoarea Statelor Unite la Organizația Națiunilor Unite (2017–2018) Guvernator al Carolinei de Sud (2011–2017) Reprezentant de stat al Carolinei de Sud (2005–2011) | ![]() | 14 febuarie 2023 | 6 martie 2024 | 2023-05-24![]() Campanie FEC filing[187] Website | [188] |
![]() Ron DeSantis | 01978-09-14 14 septembrie 1978 (age 45) Jacksonville, Florida | Guvernator al Floridei (2019–prezent) Reprezentant al statului Florida (2013–2018) | ![]() | 24 mai 2023 | 21 ianuarie 2024 (susținere pentru Trump) | 2023-05-24![]() Campanie FEC filing[189][190][191] Website | [192] [193] |
![]() Asa Hutchinson | 01950-12-03 3 decembrie 1950 (age 73) Bentonville, Arkansas | Guvernatorul Arkansasului (2015–2023) Subsecretar al Securității Interne (2003–2005) Administrator al Drug Enforcement Administration (2001–2003) | ![]() | 26 aprilie 2023 | 16 ianuarie 2024 (susținere pentru Haley) | 2023-04-26![]() Campanie FEC filing[194] Website | [195] [196] [197] |
![]() Vivek Ramaswamy | 01985-08-09 9 august 1985 (age 39) Cincinnati, Ohio | Director executiv al Strive Asset Management (2022–2023) CEO-ul Roivant Sciences (2014–2021) | ![]() | 21 febuarie 2023 | 15 ianuarie 2024 (susținere pentru Trump) | 2023-02-21![]() Campanie FEC filing[198][199] Website | [200] [201] [202] [203] |
![]() Chris Christie | 01962-09-06 6 septembrie 1962 (age 61) Newark, New Jersey | Guvernator al statului New Jersey (2010–2018) Candidat la alegerile prezidențiale din 2016 Procuror al districtului New Jersey (2002–2008) | ![]() | 6 iunie 2023 | 10 ianuarie 2024 | 2023-06-06![]() Campanie FEC filing[204] Website | [205][206] |
![]() Doug Burgum | 01956-08-01 1 august 1956 (age 68) Arthur, North Dakota | Guvernatorul Dakotei de Nord (2016–prezent) Senior VP al Microsoft Business Solutions Group (2002–2007) Președinte al Great Plains Software (1984–2001) | ![]() | 02023-06-07 07 iunie 2023 | December 4, 2023 | 2023-06-07![]() Campanie FEC filing[207] Website | [208][209] |
![]() Tim Scott | 01965-09-19 19 septembrie 1965 (age 58) North Charleston, South Carolina | Senator din partea Carolinei de Sud (2013–present) Reprezentant al Carolinei de Sud (2011–2013) Reprezentant de stat al Carolinei de Sud (2009–2011) | ![]() | 02023-05-19 19 mai 2023 Comitetul explorator: 12 aprilie 2023 | 02023-11-12 12 noiembrie 2023 | 2023-05-19![]() Campanie FEC filing[210][211] Website | [212][213] |
![]() Mike Pence | 01959-06-07 7 iunie 1959 (age 64) Columbus, Indiana | Vicepreședintele Statelor Unite (2017–2021) Guvernatorul Indianei (2013–2017) Reprezentant al Indianei (2001–2013) | ![]() | 02023-06-05 5 iunie 2023 | 02023-10-28 28 octombrie 2023 | 2023-06-05![]() Campanie FEC filing[214] Website | [215][216] |
![]() Larry Elder | 01952-04-27 27 aprilie 1952 (age 71) Los Angeles, California | Gazdă a The Larry Elder Show (1993–2022) Candidat la funcția de guvernator al Californiei la alegerile anticipate din 2021 | ![]() | 02023-04-20 20 aprilie 2023 | 02023-10-26 26 octombrie 2023 (susținere pentru Trump) | 2023-05-01![]() Campanie FEC filing[217] Website | [218][219] |
![]() Perry Johnson | 01948-01-23 23 ianuarie 1948 (age 75) Dolton, Illinois | Fondatorul Perry Johnson Registrars, Inc. (1994–prezent) Candidat descalificat la funcția de guvernator al statului Michigan în 2022 | ![]() | 02023-03-02 2 martie 2023 | 02023-10-20 20 octombrie 2023 (susținere pentru Trump) | ![]() Campanie FEC filing[220] Website | [221][222][223] |
![]() Will Hurd | 01977-08-19 19 august 1977 (age 46) San Antonio, Texas | Reprezentant al statului Texas (2015–2021) | ![]() | 02023-06-22 22 iunie 2023 | 02023-10-09 09 octombrie 2023 (susținere pentru Haley) | ![]() Campanie FEC filing[224] Website | [225][226] |
![]() Francis Suarez | 01977-10-06 6 octombrie 1977 (age 45) Miami, Florida | Primarul orașului Miami (2017–prezent) Membru al Comisiei Orașului Miami (2009–2017) | ![]() | 02023-06-14 14 iunie 2023 | 02023-08-29 29 august 2023 | ![]() Campanie FEC filing[227] Website Arhivat în , la Wayback Machine.[f] | [228][229] |
Candidați independenți și al celui de „al treilea partid”
Numeroși candidați independenți sau din partea unui al treilea partid au anunțat că vor participa la prezidențiale.
Activistul anti-vaccin și avocat de mediu Robert F. Kennedy Jr. a primit sprijin în cadrul alegătorilor anti-sistem și dezamăgiți de politica americană tradițională, câștigând procente importante în unele sondaje care măsoară popularitatea independenților.[230][231] S-a confruntat cu critici din cauza sprijinului pentru o mulțime de teorii ale conspirației, în principal legate de asasinarea lui John F. Kennedy și vaccinurile pentru combaterea COVID-19.[232] Activistul și intelectualul de stânga Cornel West a anunțat o campanie ca independent după ce a anunțat inițial o candidatură din partea Partidului Popular și mai târziu din partea Partidului Verzilor. Organizația politică centristă No Labels, care a contribuit la crearea grupului bipartizan pentru rezolvarea problemelor din Camera Reprezentanților Statelor Unite, a spus, de asemenea, că ar lua în considerare candidatul unui al treilea partid, invocând sondaje pentru un astfel de candidat.[233] Unele partide consacrate, cum ar fi Partidul Solidarității Americane, Partidul Prohibiției și Partidul pentru Socialism și Eliberare și-au anunțat candidații la președinție, în timp ce altele, cum ar fi Partidul Libertarian și Partidul Verzilor, nu au organizat încă alegerile primare.
Nominalizări notabile
Următoarele persoane au fost nominalizate de partidele lor respective pentru a candida la președinție.
Cu acces majoritar la vot
Partidul Libertarian
Chase Oliver a fost ales de Partidul Libertarian să candideze la președinție pe 26 mai 2024, la Convenția Națională Libertariană din 2024. Oliver a fost candidatul partidului la alegerile pentru Senatul Statelor Unite din Georgia din 2022.[234] La datele din mai 2024, partidul are acces la vot în cel puțin 37 de state, cu un total de 380 de voturi electorale.[235]
![]() Buletinul Partidului Libertarian din 2024 | |
---|---|
Chase Oliver | Mike ter Maat |
Pentru președinție | Pentru vicepreședinție |
![]() | |
Director de cont de vânzări din Georgia | Economist din Virginia |
Logo-ul |
Partidul Verde
Jill Stein a anunțat pe 26 mai 2024 că campania ei a acumulat suficienți delegați pentru a-și asigura nominalizarea Partidului Verde și, astfel, a devenit candidatul probabil.[236][237][238] Stein a fost candidatul partidului în 2012 și 2016. Stein este medic și fost membru al întâlnirii din Lexington. Niciun coleg de candidatură nu a fost încă anunțat, Convenția Națională a Verzilor din 2024 urmând să aibă loc între 15 și 18 august 2024.[239] La datele din iunie 2024, Stein are acces la buletinele de vot atât pe linia de vot a Partidului Verzilor, cât și pe cele independente în cel puțin 22 de state cu un total de 273 de voturi electorale.[240]
![]() Buletinul Partidului Verde din 2024 | |
---|---|
Jill Stein | TBA |
Pentru președinție | Pentru vicepreședinție |
![]() | |
Fizician din Massachusetts | TBA |
Logo-ul |
Cu acces parțial la vot
These parties have ballot access in some states, but not enough to get 270 votes to win the presidency, without running a write-in campaign.
- Partidul Solidarității Americane: Peter Sonski, politician local din Connecticut[241]
- Partidul Constituției: Randall Terry, activist antiavort și candidat peren[242]
- Partidul Prohibiției: Michael Wood, om de afaceri[243]
- Partidul pentru Socialism și Libertate: Claudia De la Cruz, activist politic[244][245]
Fără acces pe buletinele de vot
- Partidul Socialist din SUA: Bill Stodden, executiv nonprofit[246][247]
- Partidul Socialist al Egalității: Joseph Kishore, scriitor și nominalizat în SEP în 2020[248]
- Partidul Socialist Muncitoresc: Rachele Fruit, lucrător la hotel și sindicalist[249]
- Partidul Transumanist: Tom Ross, tehnician și activist politic[250]
Candidați notabili declarați
Următoarele persoane și-au declarat intenția de a candida la președinție.
Independenți
Robert F. Kennedy Jr.
Robert F. Kennedy Jr., după ce a candidat inițial la primarele democrate, a devenit candidat independent în octombrie 2023.[251][252] Membru al familiei Kennedy, este un avocat de mediu care promovează teoriile conspirației.[253][254] El a atras sprijin în rândul alegătorilor independenți și antiestablishment deziluzionați de partidele politice americane de masă.[255][231] Sondajul său, din noiembrie 2023, a fost la cele mai înalte niveluri pentru un candidat din afara celor două partide majore din 1992.[256][257] Membru al familiei Kennedy, Kennedy este fiul procurorului general al SUA și al senatorului Robert F. Kennedy și nepotul președintelui american John F. Kennedy și al senatorului Ted Kennedy. Pe 26 martie 2024, Kennedy a anunțat-o pe Nicole Shanahan, un avocat din California, drept partener pentru vicepreședinție.[258]
Buletinul candidatului independent Robert F. Kennedy Jr. | |
---|---|
Robert F. Kennedy Jr. | Nicole Shanahan |
Pentru președinție | Pentru vicepreședinție |
![]() | |
Avocat de mediu din California | Procuror și tehnician din California |
Logo-ul |
Cornel West
Cornel West este un activist și intelectual socialist care a anunțat o campanie ca independent după ce a anunțat inițial o candidatură din partea Partidului Popular și mai târziu ca candidat al Partidului Verzilor.[7] Colegiala lui este Melina Abdullah, un lider academic și civic din California.
Buletinul candidatului independent Cornel West | |
---|---|
Cornel West | Melina Abdullah |
Pentru președinție | Pentru vicepreședinție |
![]() | ![]() |
Academician și activist din California | Academician și lider activist din California |
Logo-ul |
Alți candidați independenți
- Shiva Ayyadurai, inginer, antreprenor și activist anti-vaccin; candidat la Senatul SUA din Massachusetts în 2018 și 2020[259][260][g]
- Johnny Buss, coproprietar și vicepreședinte pentru dezvoltarea strategică a Los Angeles Lakers[261][262]
- Joseph "Afroman" Foreman, rapper[263][264][265][266]
- Taylor Marshall, podcaster și autor[267][268][264][269]
Candidați retrași
Următoarele persoane notabile și-au anunțat și apoi și-au suspendat campaniile înainte de alegeri:
- Kanye West, rapper, candidat la președinție în 2020[270]
Sondaje și prognoze
Prognoze
Analiștii electorali și experții politici emit previziuni probabilistice pentru a oferi cititorilor o idee despre cât de probabile sunt diferitele rezultate electorale. Aceste previziuni folosesc o varietate de factori pentru a determina probabilitatea ca fiecare candidat să câștige fiecare stat. Majoritatea predictorilor electorali folosesc următoarele evaluări:
- "nesigur": fără avantaj
- „marjă” (folosit de unii analiști): avantaj care nu este chiar la fel de puternic ca „sprijin"
- "sprijin": avantaj ușor
- "preferabil": avantaj semnificativ, dar depășit
- "sigur" sau "solid": șanse aproape sigure de victorie
Mai jos este o listă a statelor considerate de una sau mai multe prognoze a fi competitive; statele care sunt considerate a fi „sigure” sau „solide” de către toți prognozatorii (The Cook Political Report, Sabato's Crystal Ball și Inside Elections) sunt omise din motive de concizie.
Stat | VE | PVI[271] | Rezultatele din 2020 | Marja din 2020[272] | IE 26 aprilie, 2023[273] | Sabato 29 iunie, 2023[274] | Cook 19 decembrie, 2023[275] | CNalysis 15 noiembrie, 2023[276] |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Alaska | 3 | R+8 | 52.8% R | 10.06% | Solid R | Preferabil R | Solid R | Foarte preferabil R |
Arizona | 11 | R+2 | 49.4% D | 0.31% | Nesigur | Nesigur | Nesigur | Nesigur |
Florida | 30 | R+3 | 51.2% R | 3.36% | Sprijin R | Preferabil R | Preferabil R | Foarte preferabil R |
Georgia | 16 | R+3 | 49.5% D | 0.24% | Nesigur | Nesigur | Nesigur | Nesigur |
Iowa | 6 | R+6 | 53.1% R | 8.20% | Preferabil R | Preferabil R | Solid R | Solid R |
Maine[h] | 2 | D+2 | 53.1% D | 9.07% | Preferabil D | Preferabil D | Preferabil D | Foarte preferabil D |
ME–02[h] | 1 | R+6 | 52.3% R | 7.44% | Sprijin R | Sprijin R | Preferabil R | Foarte preferabil R |
Michigan | 15 | R+1 | 50.6% D | 2.78% | Marjă D | Sprijin D | Nesigur | Marjă D |
Minnesota | 10 | D+1 | 52.4% D | 7.11% | Sprijin D | Preferabil D | Preferabil D | Foarte preferabil D |
NE–02[h] | 1 | Egalitate | 52.0% D | 6.50% | Sprijin D | Sprijin D | Preferabil D | Sprijin D |
Nevada | 6 | R+1 | 50.1% D | 2.39% | Marjă D | Nesigur | Nesigur | Nesigur |
New Hampshire | 4 | D+1 | 52.7% D | 7.35% | Sprijin D | Sprijin D | Preferabil D | Foarte preferabil D |
New Mexico | 5 | D+3 | 54.3% D | 10.79% | Solid D | Preferabil D | Solid D | Solid D |
North Carolina | 16 | R+3 | 49.9% R | 1.35% | Marjă R | Sprijin R | Sprijin R | Nesigur |
Ohio | 17 | R+6 | 53.3% R | 8.03% | Preferabil R | Preferabil R | Solid R | Foarte preferabil R |
Pennsylvania | 19 | R+2 | 50.0% D | 1.16% | Nesigur | Nesigur | Nesigur | Nesigur |
Texas | 40 | R+5 | 52.1% R | 5.58% | Preferabil R | Preferabil R | Preferabil R | Sprijin R |
Virginia | 13 | D+3 | 54.1% D | 10.11% | Preferabil D | Preferabil D | Solid D | Foarte preferabil D |
Wisconsin | 10 | R+2 | 49.5% D | 0.63% | Nesigur | Nesigur | Nesigur | Nesigur |
Media | D - 247 R - 235 56 nesigure | D - 260 R - 235 43 nesigure | D - 226 R - 235 77 nesigure | D - 241 R - 219 78 nesigure |
Dezbateri
Comisia pentru dezbateri prezidențiale a anunțat pe 20 noiembrie 2023 că va găzdui patru dezbateri în 2024.
- pe 16 septembrie la Texas State University din San Marcos, Texas (dezbatere prezidențială).
- pe 25 septembrie la Lafayette College din Easton, Pennsylvania. (dezbatere vicepreședințială).
- pe 1 octombrie la Virginia State University din Petersburg, Virginia (dezbatere prezidențială).
- pe 9 octombrie la Universitatea din Utah din Salt Lake City, Utah (dezbatere prezidențială).
Pentru a se califica la dezbateri, candidații trebuie să se prezinte pe suficiente buletine de vot pentru a putea câștiga majoritatea voturilor electorale, trebuie să fie eligibili constituțional și să fie votați în medie cu cel puțin 15% în sondajele naționale de organizațiile selectate de comisie.[277] În prezent, Kennedy are procentele în sondaje care i-ar permite să fie pe scenă, ceea ce ar putea marca primul candidat al unei terțe părți care urmează să fie pe scenă de la Ross Perot în 1992, dacă tendințele sale de atragere de voturi continuă.[278][279]
Vezi și
![]() | Portal Politică |
![]() | Portal Statele Unite |
- Alegeri în Statele Unite ale Americii, 2024
- Alegeri guvernamentale în Statele Unite ale Americii, 2024
- Alegeri pentru Camera Reprezentanților în Statele Unite ale Americii, 2024
- Alegeri pentru Senat în Statele Unite ale Americii, 2024
- Sondaje de opinie pentru alegerile prezidențiale din Statele Unite ale Americii, 2024
- Cronologia alegerilor prezidențiale din Statele Unite ale Americii din 2024
Note
- ^ Atribuit mai multor referințe:[64][65][66][67][68][69]
- ^ a b Eroare la citare: Etichetă
<ref>
invalidă; niciun text nu a fost furnizat pentru referințele numiteanulat
- ^ Primare nesancționate de DNC.
- ^ Înainte de retragere
- ^ Campaign suspended February 7, 2024; Campaign unsuspended February 28, 2024.
- ^ Arhivat în , la Wayback Machine.
- ^ Ayyadurai is not eligible to serve as president as he is not a natural-born citizen, but he claims he can run for office.
- ^ a b c Unlike the other 48 states and Washington, D.C., which award all of their electors to the candidate who receives the most votes in that state, Maine and Nebraska award two electors to the winner of the statewide vote and one each to the candidate who receives the most votes in each congressional district.
Referințe
- ^ „Election Planning Calendar” (PDF). Essex-Virginia.org. Essex County, Virginia. Arhivat din original (PDF) la . Accesat în .
- ^ Baker, Graeme; Michael Sheils, McNamee (21.07.2024). „Biden ends re-election bid, upending White House race”. BBC. Accesat în 23 iulie 2024. Verificați datele pentru:
|access-date=, |date=
(ajutor) - ^ Singman, Brooke (). „Donald Trump announces 2024 re-election run for president”. Fox News (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Pellish, Aaron (). „Robert F. Kennedy Jr. announces independent run for president, ending Democratic primary challenge to Biden”. CNN (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Benson, Samuel (). „RFK Jr.'s big gamble”. Deseret News (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
Early polls show Kennedy polling in the teens or low 20s
- ^ Enten, Harry (). „How RFK Jr. could change the outcome of the 2024 election”. CNN (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ a b c Benson, Samuel (). „Cornel West thinks the U.S. is in "spiritual decay." That's why he's running for president”. Deseret News (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Halpert, Madeline; Drenon, Brandon (). „Colorado Supreme Court kicks Trump off ballot, citing 'insurrection'”. BBC News (în engleză). Accesat în .
- ^ „Trump back on ballot in Colorado while state Republicans appeal ban to Supreme Court”. CBS News. .
- ^ a b Freiman, Jordan (). „Maine secretary of state disqualifies Trump from primary ballot”. CBS News (în engleză). Accesat în .
- ^ a b c d For sources on this, see:
- Edsall, Thomas B. (). „How The Right Came To Embrace Intrusive Government”. The New York Times (în engleză). ISSN 0362-4331. Arhivat din original la . Accesat în .
Republicans in states across the country are defiantly pushing for the criminalization of abortion — of the procedure, of abortifacient drugs and of those who travel out of state to terminate pregnancy... According to research provided to The Times by the Kaiser Family Foundation, states that have abortion bans at various early stages of pregnancy with no exception for rape or incest include Alabama, Arizona, Arkansas, Florida, Kentucky, Louisiana, Mississippi, Missouri, Ohio, Oklahoma, South Dakota, Tennessee, Texas, West Virginia and Wisconsin.
- Allison, Natalie (). „Roe reversal divides 2024 GOP field”. Politico. Arhivat din original la . Accesat în .
- Weisman, Jonathan (). „Pressured by Their Base on Abortion, Republicans Strain to Find a Way Forward”. The New York Times (în engleză). ISSN 0362-4331. Arhivat din original la . Accesat în .
- Godfrey, Elaine (). „The GOP's Strange Turn Against Rape Exceptions”. The Atlantic (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- Edsall, Thomas B. (). „How The Right Came To Embrace Intrusive Government”. The New York Times (în engleză). ISSN 0362-4331. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ McCammon, Sarah (). „Abortion rights win big in 2023 elections, again”. NPR. Accesat în .
- ^ a b Colvin, Jill; Miller, Zeke (). „Trump says he will renew efforts to replace 'Obamacare' if he wins a second term”. Associated Press (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ a b Manchester, Julia (). „Republicans see education as winning issue in 2024”. The Hill (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Cook, Charlie (). „Will 2024 Be About the Economy, or the Candidates?”. Cook Political Report. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Ward, Alexander; Berg, Matt (). „2024: The foreign policy election?”. POLITICO (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ „Here's where the 2024 presidential candidates stand on LGBTQ+ issues”. ABC News (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ a b Fields, Gary; Sanders, Linley (). „Americans agree that the 2024 election will be pivotal for democracy, but for different reasons”. Associated Press. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ a b Lemire, Jonathan; Ward, Myah (). „Trump's 'dictator' remark puts 2024 campaign right where Biden wants it”. Politico. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ „US Election guide: how does the election work?”. The Daily Telegraph. . Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Megerian, Chris (). „For Biden and Trump, 2022 is 2020 sequel — and 2024 preview?”. Associated Press (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Baker, Peter (). „Trump Hints at Another Act in Four Years, Just Like Grover Cleveland”. The New York Times. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Samuels, Brett (). „Trump releases 12-page response to Jan. 6 hearing”. The Hill (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Feinberg, Andrew (). „Trump demands 'new election immediately' in bizarre post on Truth Social”. The Independent (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Waldman, Michael (). „How Bad Could the 2024 Election Be?”. Brennan Center for Justice (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Balz, Dan; Ence Morse, Clara (). „American democracy is cracking. These forces help explain why”. The Washington Post (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Leonhardt, David (). „A Crisis Coming: The Twin Threats to American Democracy”. The New York Times. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Gambino, Lauren (). „With the US election a year away, most Americans don't want Biden or Trump”. The Guardian (în engleză). ISSN 0261-3077. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ „Is Our Democracy Under Threat?”. www.rutgers.edu (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ McArdle, Megan (). „2016 Might Look Safe to Democrats. But 2024?”. Bloomberg. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Janda, Kenneth (). The Challenge of Democracy: American Government in Global Politics. Wadsworth. p. 218. ISBN 978-1133602309.
- ^ Neale, Thomas (). The Electoral College: How It Works in Contemporary Presidential Elections (PDF). Congressional Research Service. Arhivat din original (PDF) la . Accesat în .
- ^ Dorman, John L. „Six battleground states will hold the key to the White House in 2024”. Business Insider. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ „North Carolina may be the hottest political battleground of 2024”. The Economist. ISSN 0013-0613. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Mondeaux, Cami (). „Who's in and who's out: Here are the battleground states to watch in 2024”. The Washington Examiner. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Kaul, Greta (). „Biden wins Minnesota, continuing decades-long Democratic streak”. minnpost.com. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Smith, David (). „'We're making our way': how Virginia became the most progressive southern state”. The Guardian. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Levitz, Eric (). „How the Diploma Divide Is Remaking American Politics”. New York (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
Blue America is an increasingly wealthy and well-educated place. Throughout the second half of the 20th century, Americans without college degrees were more likely than university graduates to vote Democratic. But that gap began narrowing in the late 1960s before finally flipping in 2004... A more educated Democratic coalition is, naturally, a more affluent one... In every presidential election from 1948 to 2012, white voters in the top 5 percent of America's income distribution were more Republican than those in the bottom 95 percent. Now, the opposite is true: Among America's white majority, the rich voted to the left of the middle class and the poor in 2016 and 2020, while the poor voted to the right of the middle class and the rich.
- ^ Edsall, Thomas (). „How Much Longer Can 'Vote Blue No Matter Who!' Last?”. The New York Times (în engleză). ISSN 0362-4331. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Goldberg, Zach (). „The Rise of College-Educated Democrats”. Manhattan Institute (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Munis, Kal; Jacobs, Nicholas (). „Why Resentful Rural Americans Vote Republican”. The Washington Post. Arhivat din original
la . Accesat în .
...that the disproportionately White, older, more religious, less affluent and less highly educated voters who live in rural areas are more likely to hold socially conservative views generally championed by Republicans. Meanwhile, urban areas are filled with younger, more racially diverse, more highly educated and more affluent people who hold the more socially liberal views generally championed by Democrats.
- ^ Brownstein, Roland (). „This may be the Democrats' last chance to recover working-class Whites”. cnn.com. CNN. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Charen, Mona (). „Who Votes Republican”. RealClearPolitics.com. Real Clear Politics. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Cost, Jay. „Losing the Suburbs”. AEI.com. AEI. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Gonyea, Don. „Amid Changing Political Landscape, Suburbs No Longer Belong To GOP”. NPR. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Goldmacher, Shane (). „Trump Leads in 5 Critical States as Voters Blast Biden, Times/Siena Poll Finds”. The New York Times (în engleză). ISSN 0362-4331. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Cohn, Nate (). „Why Are Democrats Losing Ground Among Nonwhite Voters? 5 Theories”. The New York Times (în engleză). ISSN 0362-4331. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Cohn, Nate (). „Consistent Signs of Erosion in Black and Hispanic Support for Biden”. The New York Times (în engleză). ISSN 0362-4331. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Shalal, Andrea (). „Arab American support for Biden, Democrats plummets over Israel, poll shows”. Reuters (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Cohn, Nate (). „Why Biden's Weakness Among Young Voters Should Be Taken Seriously”. The New York Times (în engleză). ISSN 0362-4331. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Enten, Harry (). „How RFK Jr. could change the outcome of the 2024 election”. CNN.com. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Blake, Aaron (). „Third-party candidates see some of their best polls since Ross Perot”. The Washington Post (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Aleem, Zeeshan (). „What Robert Kennedy Jr.'s shocking poll numbers say about 2024”. MSNBC (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ a b Kimball, Spencer (). „Republicans back lawsuit to overturn FDA approval of abortion pill and pull the medication from U.S. market”. CNBC (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Feiner, Lauren (). „Democratic senators concerned about phone location data being used to track people seeking abortions”. CNBC (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Kilgore, Ed (). „House GOP Forges Ahead on Wildly Unpopular National Abortion Ban”. Intelligencer (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Baker, Peter (). „Biden Takes His Battle for Democracy Case by Case”. New York Times. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Jill Colvin; Bill Barrow (). „Trump's vow to only be a dictator on 'day one' follows growing worry over his authoritarian rhetoric”. Associated Press. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Michael C. Bender; Michael Gold (). „Trump's Dire Words Raise New Fears About His Authoritarian Bent”. New York Times. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ a b Baker, Peter (). „Talk of a Trump Dictatorship Charges the American Political Debate”. New York Times. Arhivat din original
la . Accesat în .
- ^ Ibrahim, Nur (). „Did Trump Say Election Fraud Allows for 'Termination' of US Constitution?”. Snopes. Arhivat din original la . Accesat în .
In sum, Trump posted on Truth Social that, what he believed to be, election fraud in the 2020 presidential election allows "for the termination of all rules, regulations, and articles, even those found in the Constitution." For that reason, we rated this claim "Correct Attribution."
- ^ Astor, Maggie (). „Trump's Call for 'Termination' of Constitution Draws Rebukes”. The New York Times (în engleză). ISSN 0362-4331. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Olivia Ronaldi (). „Trump says he would be a dictator only on "Day One" if he wins a second term”. CBS News. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ David A. Graham (). „Trump Says He'll Be a Dictator on 'Day One'”. The Atlantic. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Adam Wren (). „Trump's 'dictator' remark jolts the 2024 campaign - and tests his GOP rivals on debate day”. Politico. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ David Jackson (). „Donald Trump says he will be a 'dictator' only on 'day one.' Then he'll focus on drilling”. USA Today. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Michael Gold (). „Trump Says He Wouldn't Be a Dictator, 'Except for Day 1'”. New York Times. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Mariana Alfero (). „Trump says he wouldn't be a dictator 'except for Day One'”. Washington Post. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Swan, Jonathan; Savage, Charlie; Haberman, Maggie (). „The Radical Strategy Behind Trump's Promise to 'Go After' Biden”. New York Times. Arhivat din original
la . Accesat în .
- ^ „Trump Is Lying About Another Election Being 'Stolen' From Him – The One Still A Year Away”. HuffPost (în engleză). . Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Mizelle, Shawna (). „Lawmakers in 32 states have introduced bills to restrict voting so far this legislative session”. CNN. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Skelley, Geoffrey (). „How The Republican Push To Restrict Voting Could Affect Our Elections”. FiveThirtyEight. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Gardner, Amy (). „After Trump tried to intervene in the 2020 vote, state Republicans are moving to take more control of elections”. The Washington Post. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Siders, David (). „How the coronavirus is shaping the 2024 presidential race”. Politico. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Kalish, Ira; Wolf, Michael (). „Global surge in inflation”. Deloitte. Arhivat din original la .
- ^ Mui, Christine (). „Top economist Mark Zandi says forget Biden's stimulus—Putin's war in Ukraine is by far the biggest driver of inflation”. Fortune. Arhivat din original la .
- ^ Enten, Harry (). „Biden's economic ratings are worse than Carter's”. CNN. Arhivat din original la .
- ^ Goldmacher, Shane (). „Republicans Gain Edge as Voters Worry About Economy, Times/Siena Poll Finds”. The New York Times. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Montanaro, Domenico (). „Poll: Dangers for both parties on the economy, crime and transgender rights”. NPR. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Panetta, Grace (). „Biden's reelection could hinge on how much women voters trust him on the economy”. The 19th (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Panetta, Grace (). „Why child care can't be overlooked as an issue in 2024”. The 19th (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Minsky, Adam S. „Biden Administration Has Approved $32 Billion In Student Loan Forgiveness, And More Is Coming — Here's How To Apply”. Forbes (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Nicholas, Peter (). „Biden moves quickly in effort to reassure young voters on student loans”. NBC News (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ „FACT SHEET: President Biden Announces Student Loan Relief for Borrowers Who Need It Most”. The White House (în engleză). . Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Sherman, Mark (). „The Supreme Court rejects Biden's plan to wipe away $400 billion in student loan debt”. Associated Press (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Potts, Monica (). „The Supreme Court Killed Biden's Student Loan Forgiveness Plan. What Does That Mean For 2024?”. FiveThirtyEight (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Trudo, Hanna (). „Student debt: Democrats seek to galvanize young voters over Supreme Court ruling”. The Hill (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Lim, Naomi (). „Biden makes women the key to his 2024 reelection plans”. Washington Examiner (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Wilson, Reid (). „GOP sees critical race theory battle as potent midterm weapon”. The Hill (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Asmelash, Leah (). „A school district tried to address racism, a group of parents fought back”. CNN (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Snyder, Timothy (). „The War on History Is a War on Democracy”. The New York Times (în engleză). ISSN 0362-4331. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Allen, Jonathan; Dixon, Matt (). „Israel-Hamas war ignites fight between Ron DeSantis and Nikki Haley”. NBC News (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Liptak, Kevin (). „Biden makes surprise visit to Ukraine for first time since full-scale war began”. CNN (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ „US to send $425 million in aid to Ukraine, US officials say”. AP News. . Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Ellyatt, Amanda Macias,Holly (). „Blinken announces $1 billion Ukraine aid package during surprise visit”. CNBC. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Lukpat, Alyssa; Calfas, Jennifer (). „Your Guide to the 2024 Presidential Election”. The Wall Street Journal (în engleză). ISSN 0099-9660. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Brownstein, Ronald (). „In 2024, Republicans may complete a historic foreign policy reversal”. CNN (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Meyer, Ken (). „Vivek Ramaswamy Proposes 'Major Concessions to Russia' in Contentious Interview With ABC's Martha Raddatz”. Mediaite (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Baker, Peter (). „In Unforgiving Terms, Biden Condemns 'Evil' and 'Abhorrent' Attack on Israel”. The New York Times. ISSN 0362-4331. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Shear, Michael; Demirjian, Karoun. „Biden Requests $105 Billion Aid Package for Israel, Ukraine and Other Crises”. The New York Times. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Soave, Robby. „RFK Jr. Dumps Democrats, Libertarian Party Blasts RFK Jr.'s Stance on Israel”. news.yahoo.com. Yahoo! News. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ McCammon, Sarah (). „In new poll, Jewish voters express strong support for Biden on Israel”. National Public Radio. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Shalal, Andrea (). „Arab American support for Biden, Democrats plummets over Israel, poll shows”. Reuters (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ a b Lange, Jason; Spetalnick, Matt (). „US public support for Israel drops; majority backs a ceasefire, Reuters/Ipsos shows”. Reuters (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Nazzaro, Miranda (). „Sympathy for Israel plunges among younger voters: Poll”. The Hill (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Larry Levitt (). „Health Care Issues in the Early Stages of the 2024 Election”. KFF (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Bradner, Eric (). „2024 GOP contenders clash over Covid-19 records as they warn against future mandates”. CNN (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ a b Benson, Samuel (). „RFK Jr.'s big gamble”. Deseret News (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
He's shared a number of controversial theories relating to school shootings and COVID-19 vaccines. In more recent interviews, however, he's taken a more measured approach... Early polls show Kennedy polling in the teens or low 20s — a major underdog, but enough to put both major party nominees on edge...
Eroare la citare: Etichetă<ref>
invalidă; numele ":0" este definit de mai multe ori cu conținut diferit - ^ Rogers, Kaleigh; Radcliffe, Mary (). „Over 100 Anti-LGBTQ+ Laws Passed In The Last Five Years — Half Of Them This Year”. FiveThirtyEight.
- ^ „BREAKING: Louisiana Legislature Passes Bills Targeting LGBTQ+ Youth”. Human Rights Campaign. . Accesat în .
- ^ Nehamas, Nicholas; Mazzei, Patricia (). „DeSantis Signs Tall Stack of Right-Wing Bills as 2024 Entrance Nears”. The New York Times. Accesat în .
- ^ a b Eroare la citare: Etichetă
<ref>
invalidă; niciun text nu a fost furnizat pentru referințele numiteabcpresumptive
- ^ a b Eroare la citare: Etichetă
<ref>
invalidă; niciun text nu a fost furnizat pentru referințele numiteBidenPull
- ^ Rafford, Claire (). „Biden commits to Harris as his running mate for 2024”. Politico. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Evans, Gareth (). „President Joe Biden launches 2024 re-election campaign”. BBC News (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Garrison, Joey. „VP Kamala Harris becomes Republicans' go-to target after Biden launches 2024 reelection bid”. USA TODAY (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Gangitano, Alex (). „Harris says 2024 is 'absolutely not' being discussed yet with Biden”. The Hill. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Watson, Kathryn (). „Rep. Carolyn Maloney says 'off the record', Biden is 'not running again'”. CBS News. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Vakil, Caroline (). „SC Democratic governor candidate says Biden shouldn't run in 2024 due to age”. The Hill. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Reimann, Nicholas (). „Rep. Tim Ryan Suggests Biden Shouldn't Run In 2024—Joining These Other Democrats”. Forbes. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Gittleson, Ben (). „Biden tells ABC's David Muir 'yes' he'll run again, Trump rematch would 'increase the prospect'” (în engleză). ABC News. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Silver, Nate (). „How Popular Is Joe Biden?” (în engleză). FiveThirtyEight. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Otterbein, Holly (). „The left is already looking to 2024. Some want to see a Biden primary challenge”. Politico (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Dorman, John L. (). „Former Sanders presidential campaign manager says Biden will have 'a progressive challenger' in 2024”. Business Insider (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Enten, Harry (). „How the midterms changed the 2024 primaries for Biden and Trump”. CNN. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Weissert, Will (). „Williamson becomes Democratic primary's 1st Biden challenger”. The Associated Press (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ McDuffie, McDuffie; Murray, Isabella (). „Robert F. Kennedy Jr. launches long shot presidential bid as a Democrat”. ABC News (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Multiple sources:
- Oshin, Olafimihan (). „Auschwitz Memorial says RFK Jr. speech at anti-vaccine rally exploits Holocaust tragedy”. The Hill (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
During a speech at the rally, Kennedy, a conspiracy theorist and prominent anti-vaxxer, warned of a massive surveillance network being created with satellites in space and 5G mobile networks collecting data.
- „Cheryl Hines Blasts Husband RFK Jr. for Holocaust Remark”. The Wrap (în engleză). . Arhivat din original la . Accesat în .
Cheryl Hines has publicly condemned a statement made by her husband Robert F. Kennedy Jr. at a rally on Sunday, in which the environmental lawyer and conspiracy theorist likened COVID regulations to the Holocaust.
- „Guests urged to be vaccinated at anti-vaxxer Robert F Kennedy Jr's party”. The Guardian (în engleză). . Arhivat din original la . Accesat în .
The younger Kennedy has campaigned on environmental issues but is also a leading vaccines conspiracy theorist and activist against shots including those approved to combat Covid-19, which has killed more than 805,000 in the US and more than 5.3 million worldwide.
- Dorn, Sara. „RFK Jr. Makes Unfounded Claims About Mass Shootings, Covid-19: Here Are All The Conspiracies He Promotes”. Forbes (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- „Robert F. Kennedy Jr.'s Conspiracy Theories Go Beyond Vaccines”. The New York Times. . Arhivat din original la . Accesat în .
Robert F. Kennedy Jr., an environmental lawyer, is a leading vaccine skeptic and purveyor of conspiracy theories who has leaned heavily on misinformation as he mounts his long-shot 2024 campaign for the Democratic nomination.
- Oshin, Olafimihan (). „Auschwitz Memorial says RFK Jr. speech at anti-vaccine rally exploits Holocaust tragedy”. The Hill (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Rebecca Klar, Emily Brooks (). „RFK Jr. hearing puts censorship, misinformation fights at center stage”. The Hill (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ „2024 Democratic Presidential Nomination”. RealClearPolitics. . Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Davis O'Brien, Rebecca (). „Robert F. Kennedy Jr. to Run for President as Independent, Leaving Democratic Primary”. The New York Times (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Rakich, Nathaniel (). „If RFK Jr. Wants To Be President, He's Running In The Wrong Primary” (în engleză). FiveThirtyEight. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Otterbein, Holly; Schneider, Elena (). „Rep. Dean Phillips files paperwork for presidential bid against Biden”. Politico. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Weigel, David (). „Biden primary foe Phillips will challenge states where he missed ballot”. Semafor. Accesat în .
- ^ Chatelain, Ryan (). „Dean Phillips might file challenges after being left off Florida, North Carolina ballots”. New York 1. Accesat în .
- ^ Timotija, Filip (). „Long-shot candidates blast Florida Democrats for absence on primary ballot”. The Hill. Accesat în .
- ^ Perry, Mitch (). „Dem presidential candidates left off the FL ballot are digging in; party is standing by the process”. Florida Phoenix. Accesat în .
- ^ Gibson, Brittany (). „Marianne Williamson ends her 2024 presidential run”. Politico. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ „Williamson restarts campaign after 3% in Michigan primary vote”. United Press International. . Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Shabad, Rebecca; Egwuonwu, Nnamdi (). „Dean Phillips ends presidential campaign and endorses Biden”. NBC News. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Murray, Isabella (). „Marianne Williamson signals end of 2024 bid now that presidential primaries have ended”. ABC News. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Bickerton, James (). „Joe Biden is first incumbent president to lose a primary in 44 years”. Newsweek. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Pipia, Lindsey (). „American Samoa primary victor Jason Palmer bows out of the presidential race”. NBC News. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Sangal, Aditi; Hammond, Elise; Forrest, Jack; Chowdhury, Maureen (). „Live updates: Biden secures Democratic nomination as Trump inches closer to GOP one”. CNN. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Fortinsky, Sarah (). „Marianne Williamson calls to replace Biden: 'Today I throw my hat in the ring'”. The Hill. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ „Two weeks that imperiled Biden's presidency left him on probation in the court of Democratic opinion”. Associated Press. .
- ^ „President Joe Biden tests positive for COVID-19 while campaigning in Las Vegas, has 'mild symptoms'”. Associated Press. .
- ^ Johnson, Ted (). „Joe Biden Endorses Kamala Harris As Democratic Presidential Nominee”. Deadline Hollywood. Accesat în .
- ^ Nehamas, Nicholas (). „Kamala Harris Says She's Running in Biden's Place”. The New York Times.
- ^ Gittleson, Ben; Nagle, Molly (). „Joe Biden announces he is running for president again, setting up possible Trump rematch”. ABC News. Accesat în .
- ^ „Statement of Candidacy”. docquery.fec.gov.
- ^ „American Samoa Republican Presidential Nominating Process”. thegreenpapers.com. . Accesat în .
- ^ „Tracker: Who's running in Nevada's 2024 presidential primaries and caucus?”. The Nevada Independent. . Accesat în . Parametru necunoscut
|orig-date=
ignorat (ajutor) - ^ „Statement of Candidacy” (PDF). docquery.fec.gov. . Arhivat din original (PDF) la . Accesat în .
- ^ Weissert, Will (). „Marianne Williamson opens long shot 2024 challenge to Biden”. San Diego Union-Tribune. Associated Press. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Gibson, Brittany (). „Marianne Williamson ends her 2024 presidential run”. Politico. Accesat în .
- ^ Faguy, Ana. „Marianne Williamson Re-Enters Presidential Race After 3rd-Place Michigan Finish”. Forbes.
- ^ „Statement of Candidacy”. docquery.fec.gov. . Accesat în .
- ^ Lebowitz, Megan (). „Democratic Rep. Dean Phillips launches a White House bid, challenging Biden”. NBC News (în engleză). Accesat în .
- ^ „Statement of Candidacy” (PDF). docquery.fec.gov. . Arhivat din original (PDF) la . Accesat în .
- ^ „Statement of Candidacy” (PDF). docquery.fec.gov. . Arhivat din original (PDF) la . Accesat în .
- ^ Kelly Garrity (). „Robert F. Kennedy Jr. running for president in 2024”. Politico. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Gibson, Brittany; Zhang, Andrew (). „RFK Jr. announces he will run as an independent candidate”. Politico (în engleză). Accesat în .
- ^ Zeitz, Joshua (). „4 Ex-Presidents Who Ran Again — And What They Mean for Trump”. POLITICO (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Orr, Gabby (). „Former Republican President Donald Trump says he's launching another White House bid”. CNN. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Jackson, David; Mansfield, Erin; Looker, Rachel (). „Donald Trump files federal paperwork for 2024 presidential run as GOP debates party future: live updates”. USA Today. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Bravender, Robin (). „A top campaign strategist for Ted Cruz and Glenn Youngkin says 'if Trump runs, Trump will be the nominee' in 2024”. Business Insider (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
Immediately after Youngkin's upset win last week, political pundits started chattering about whether the Virginia governor-elect was on a fast track to the White House.
- ^ Hagen, Lisa (). „Trump Appears to Rule Out Pence as Running Mate in Potential 2024 Run”. US News & World Report. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Mangan, Dan (). „NY grand jury indicts Trump in hush money payment case”. CNBC (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Sangal, Aditi; Hayes, Mike; Powell, Tori B.; Chowdhury, Maureen; Hammond, Elise; Vogt, Adrienne (). „June 13, 2023 Trump pleads not guilty in historic federal indictment”. CNN. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Zitner, Aaron; Leary, Alex (). „Trump Faces 2024 Split Screen of Campaign and Criminal Trials”. The Wall Street Journal (în engleză). ISSN 0099-9660. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ „Donald Trump banned from Colorado ballot in historic ruling by state's Supreme Court”. Associated Press. .
- ^ Montellaro, Zach (). „Maine strips Trump from the ballot, inflaming legal war over his candidacy”. Politico (în engleză). Accesat în .
- ^ Margaritoff, Marco (). „Trump Fundraising Slows For First Time In 18 Months, Trails DeSantis”. HuffPost (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Pengelly, Martin (). „Trump 'is in trouble', says insider after DeSantis surges in 2024 polls”. The Guardian. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Fineout, Gary (). „DeSantis builds his conservative resume as Trump flounders”. Politico. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Peoples, Steve; Gomez Licon, Adriana; Izaguirre, Anthony (). „DeSantis launches GOP presidential campaign in Twitter announcement plagued by glitches” (în engleză). Associated Press. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Pengelly, Martin (). „Ron DeSantis says he will 'destroy leftism' in US if elected president”. The Guardian (în engleză). ISSN 0261-3077. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Morris, G. Elliott (). „Who's ahead in the national polls?” (în engleză). FiveThirtyEight. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Kashinsky, Lisa (). „Chris Sununu: Vivek Ramaswamy 'would be a poor choice' for president”. Politico. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Eroare la citare: Etichetă
<ref>
invalidă; niciun text nu a fost furnizat pentru referințele numitealigned2
- ^ Hernández, Alec; Dixon, Matt; Burns, Dasha; Allen, Jonathan (). „Ron DeSantis suspends his presidential bid and endorses Trump”. NBC News. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Blake, Aaron (). „3 takeaways from the South Carolina GOP primary”. The Washington Post. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Allison, Natalie (). „Nikki Haley drops out of Republican primary”. Politico. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Allison, Natalie (). „It's official: Donald Trump is the GOP's presumptive presidential nominee”. Politico (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ „Statement of candidacy” (PDF).
- ^ Burlij, Terence; Sullivan, Kate (). „Nikki Haley announces 2024 White House bid”. CNN. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ „Form 1 for RON DESANTIS FOR PRESIDENT”. docquery.fec.gov. . Accesat în .
- ^ „Form 1 for RON DESANTIS FOR PRESIDENT”. docquery.fec.gov. . Accesat în .
- ^ „Form 1 for RON DESANTIS FOR PRESIDENT”. docquery.fec.gov. . Accesat în .
- ^ „Florida Gov. Ron DeSantis launches 2024 presidential campaign to challenge Trump”. Associated Press (în engleză). . Accesat în .
- ^ Nehamas, Nicholas; Haberman, Maggie; Swan, Jonathan (). „Ron DeSantis Is Expected to Drop Out of the Presidential Race”. The New York Times. Accesat în .
- ^ „Statement of Candidacy” (PDF). docquery.fec.gov. . Arhivat din original (PDF) la . Accesat în .
- ^ Julia Manchester (). „Asa Hutchinson formally launches 2024 presidential campaign”. The Hill.
- ^ Huynh, Anjali (). „Asa Hutchinson Suspends Republican Presidential Bid”. The New York Times. Accesat în .
- ^ Lauren Irwin (). „Hutchinson throws support behind Haley days before New Hampshire primary”. The Hill. Accesat în .
- ^ „Statement of Candidacy” (PDF). docquery.fec.gov. . Arhivat din original (PDF) la . Accesat în .
- ^ „Statement of Candidacy” (PDF). docquery.fec.gov. . Accesat în .
- ^ „Ramaswamy for President? Readers Respond”. The Wall Street Journal (în engleză). . Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Weisman, Jonathan (). „Vivek Ramaswamy, Wealthy Political Novice Who Aligned With Trump, Quits Campaign”. The New York Times. Accesat în .
- ^ Jeff Benjamin (). „Chief investment officer Matt Cole takes on the added role of CEO at the disruptive new asset management shop after Vivek Ramaswamy's departure”. Investment News. Accesat în .
- ^ Weisman, Jonathan (). „Vivek Ramaswamy Drops Out of 2024 Presidential Race”. The New York Times. Accesat în .
Vivek Ramaswamy, the 38-year-old entrepreneur and political newcomer who briefly made a splash with brash policy proposals and an outsize sense of confidence, dropped out of the race for the Republican White House nomination after a disappointing fourth-place finish in the Iowa caucuses. He endorsed former President Donald J. Trump for the White House.
- ^ „Federal Election Commission”. Accesat în .
- ^ „Former New Jersey Gov. Chris Christie, a top GOP Trump critic, files paperwork to launch 2024 presidential campaign”. CNBC. . Accesat în .
- ^ Barnett, Emma; Haake, Garrett; Schwartz, Brian (). „Chris Christie drops out of the 2024 presidential race”. NBC News (în engleză). Accesat în .
- ^ „Form 1 for Doug Burgum for America, Inc”. docquery.fec.gov. Accesat în .
- ^ Burgum, Doug (). „Doug Burgum: Why I'm Running for President in 2024”. The Wall Street Journal.
- ^ Weisman, Jonathan (). „Doug Burgum, Wealthy North Dakota Governor, Ends White House Run”. The New York Times. Accesat în .
- ^ „Statement of Candidacy” (PDF). docquery.fec.gov. . Arhivat din original (PDF) la . Accesat în .
- ^ „Statement of Candidacy” (PDF). docquery.fec.gov. . Accesat în .
- ^ Allison, Natalie (). „Tim Scott files paperwork to run for president”. POLITICO (în engleză). Accesat în .
- ^ Vakil, Caroline (). „Tim Scott suspends 2024 GOP primary bid”. The Hill. Accesat în .
- ^ „Statement of Candidacy”. docquery.fec.gov. . Accesat în .
- ^ Kevin Breuninger (). „Mike Pence files paperwork to launch 2024 Republican presidential campaign”. CNBC.
- ^ Stracqualursi, Veronica; Holmes, Kristen (). „Pence suspends White House bid”. CNN (în engleză). Accesat în .
- ^ „Statement of Candidacy” (PDF). docquery.fec.gov. . Arhivat din original (PDF) la . Accesat în .
- ^ Kelly Garrity (). „Larry Elder enters 2024 presidential race”. Politico. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Julia Mueller (). „Larry Elder drops out of 2024 GOP primary, backs Trump”. The Hill. Accesat în .
- ^ „Statement ofCandidacy” (PDF). docquery.fec.gov. Accesat în .
- ^ „Businessman Perry Johnson announces 2024 presidential bid”. Associated Press. . Accesat în .
- ^ Tabet, Alex (). „Perry Johnson drops out of 2024 presidential race”. NBC News. Accesat în .
- ^ Timotija, Filip (). „Former GOP presidential candidate Perry Johnson endorses Trump”. The Hill. Accesat în .
- ^ „Form 1 for Hurd for America, Inc”. docquery.fec.gov. Accesat în .
- ^ Will Weisser (). „Former Texas congressman Will Hurd, a Trump critic, announces 2024 Republican presidential campaign”. Associated Press.
- ^ Vakil, Caroline (). „Hurd drops out of 2024 GOP race, endorses Haley”. The Hill (în engleză). Accesat în .
- ^ „Federal Election Commission”. Accesat în .
- ^ Astor, Maggie; Mazzei, Patricia (). „Francis Suarez, Miami Mayor, Files for a Republican Presidential Run”. The New York Times (în engleză). ISSN 0362-4331. Accesat în .
- ^ Breuninger, Kevin (). „Miami Mayor Francis Suarez suspends presidential campaign after failing to qualify for debates”. CNBC. Accesat în .
- ^ Staff (). „2024 Presidential Race Stays Static In The Face Of Major Events, Quinnipiac University National Poll Finds; RFK Jr. Receives 22% As Independent Candidate In 3-Way Race”. Quinnipiac University Polling Institute (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ a b Staff (). „In 3-Way Race, Independent Robert Kennedy Jr. Garners 24% Across 6 Battleground States; Trump 35%, Biden 33%, Kennedy 24%; RFK Noses Ahead Among Voters Under 45”. Siena College Research Institute. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ „RFK Jr. defends stance on vaccines and JFK conspiracy on Joe Rogan podcast”. Washington Examiner (în engleză). . Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Kurtzleben, Danielle (). „Democrats sound alarms over No Labels third-party bid”. NPR (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Robertson, Nick (). „Libertarian Party chooses Chase Oliver as presidential nominee”. The Hill. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Oppenheim, Oren (). „Could RFK Jr., Libertarian Party team up? How it could be a game-changer for him”. ABC News. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ DrJillStein (). „BREAKING: We have received enough delegates to clinch the @GreenPartyUS presidential nomination! We have swept 21 states' delegate selection conventions, bringing our total delegate count to 219. We can't continue this fight without your help! We don't take money from super PACs and rely on supporters like you. Join our movement for people, planet and peace: http://jillstein2024.com/donate” (Tweet). Accesat în . Legătură externa în
|title=
(ajutor) - ^ Kennedy, Kaitlyn (). „Jill Stein makes major announcement on Green Party nomination for president”. MSN. Accesat în .
- ^ Astor, Maggie (). „Jill Stein Announces Third-Party Bid For President”. The New York Times. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ „2024 Green Party ANM / PNC”. Green Party US. . Accesat în .
- ^ „Ballot Access Map - Jill Stein 2024”. jillstein2024ballotaccess.com. Accesat în .
- ^ Redpath, Bill (). „Peter Sonski is the American Solidarity Party 2024 Presidential nominee”. Ballot Access News. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Winger, Richard (). „Randall Terry Wins Constitution Party's Presidential Nomination”. Ballot Access News. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Winger, Richard (). „Prohibition Party Chooses National 2024 Ticket”. Ballot Access News. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Evans, Jordan Willow (). „Party for Socialism and Liberation Announces 2024 Presidential Ticket”. Independent Political Report (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ „2024 Candidate Filings”. Utah Voter Information. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Redpath, Bill (). „Socialist Party USA Nominates Presidential Ticket”. Ballot Access News (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ „Socialist Party USA Announces 2024 Presidential Ticket and New Leadership”. Independent Political Report (în engleză). . Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Barrickman, Nick (). „Socialist Equality Party selects Joseph Kishore and Jerry White as its presidential and vice presidential candidates for the 2024 US election”. World Socialist Web Site. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Sahner, Vivian (). „Vote Socialist Workers Party! Rachele Fruit • Margaret Trowe for president & vice president”. The Militant (în engleză). 88 (9). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ „Conversations with Tom Ross: The Transhumanist Party's 2024 Presidential Candidate”. Scientific Inquirer (în engleză). . Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ „Anti-vaccine activist RFK Jr. launches presidential campaign”. Associated Press News. . Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Gibson, Brittany; Zhang, Andrew (). „RFK Jr. announces he will run as an independent candidate”. Politico (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Multiple sources:
- Oshin, Olafimihan (). „Auschwitz Memorial says RFK Jr. speech at anti-vaccine rally exploits Holocaust tragedy”. The Hill (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
During a speech at the rally, Kennedy, a conspiracy theorist and prominent anti-vaxxer, warned of a massive surveillance network being created with satellites in space and 5G mobile networks collecting data.
- „Cheryl Hines Blasts Husband RFK Jr. for Holocaust Remark”. The Wrap (în engleză). . Arhivat din original la . Accesat în .
Cheryl Hines has publicly condemned a statement made by her husband Robert F. Kennedy Jr. at a rally on Sunday, in which the environmental lawyer and conspiracy theorist likened COVID regulations to the Holocaust.
- „Guests urged to be vaccinated at anti-vaxxer Robert F Kennedy Jr's party”. The Guardian (în engleză). . Arhivat din original la . Accesat în .
The younger Kennedy has campaigned on environmental issues but is also a leading vaccines conspiracy theorist and activist against shots including those approved to combat Covid-19, which has killed more than 805,000 in the US and more than 5.3 million worldwide.
- Dorn, Sara. „RFK Jr. Makes Unfounded Claims About Mass Shootings, Covid-19: Here Are All The Conspiracies He Promotes”. Forbes (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- „Robert F. Kennedy Jr.'s Conspiracy Theories Go Beyond Vaccines”. The New York Times. . Arhivat din original la . Accesat în .
Robert F. Kennedy Jr., an environmental lawyer, is a leading vaccine skeptic and purveyor of conspiracy theories who has leaned heavily on misinformation as he mounts his long-shot 2024 campaign for the Democratic nomination.
- Oshin, Olafimihan (). „Auschwitz Memorial says RFK Jr. speech at anti-vaccine rally exploits Holocaust tragedy”. The Hill (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Rebecca Klar, Emily Brooks (). „RFK Jr. hearing puts censorship, misinformation fights at center stage”. The Hill (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ „2024 Presidential Race Stays Static In The Face Of Major Events, Quinnipiac University National Poll Finds; RFK Jr. Receives 22% As Independent Candidate In 3-Way Race”. Quinnipiac University Polling Institute (în engleză). . Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Eroare la citare: Etichetă
<ref>
invalidă; niciun text nu a fost furnizat pentru referințele numite:3
- ^ Eroare la citare: Etichetă
<ref>
invalidă; niciun text nu a fost furnizat pentru referințele numite:4
- ^ Trudo, Hanna (). „RFK Jr. announces Nicole Shanahan as VP pick”. The Hill (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ „Indian American Scientist Shiva Ayyadurai joins 2024 US presidential race”. Business Insider India. . Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ „Nikki Haley To Shiva Ayyadurai: The 4 Indian-Americans To Enter 2024 US Presidential Election Race”. India.com. . Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ „Lakers part-owner Johnny Buss announces presidential campaign as an independent”. CBS Sports. . Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ „Johnny Buss, brother of Lakers owner Jeanie Buss, is running for president”. Los Angeles Times. . Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Curi, Peter (). „Afroman hosting 2024 presidential campaign show in Lombard”. wgntv.com. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ a b Lafrate, Anthony (). „Who Are the 2024 3rd-Party Candidates?”. catholicvote.org. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Foley, Ryan (). „14 lesser-known candidates running for president in 2024: Afroman”. The Christian Post. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Afroman [ogafroman]. „202Fro In Full Effecc💨🇺🇸 Tickets at http://ogafroman.com” (Tweet). Accesat în . Legătură externa în
|title=
(ajutor) - ^ Hall, Kennedy (). „Taylor Marshall Running for President: What Does This Mean?”. Crisis Magazine (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Michael Sean Winters (). „Taylor Marshall for Prez in 2024! The Catholic candidate whose time has come”. ncronline.org (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Foley, Ryan (). „14 lesser-known candidates running for president in 2024: Taylor Marshall”. The Christian Post. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Dickinson, Tim (). „Kanye is 'Not a Candidate in 2024,' His Lawyer Says”. Rolling Stone. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ „2022 Cook PVI: State Map and List”. Cook Political Report. . Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ „Federal Elections 2020” (PDF). Federal Election Commission. iulie 2023.
- ^ Gonzales, Nathan L. (). „Initial 2024 Presidential Battleground State Ratings”. Inside Elections. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Kondik, Kyle (). „Electoral College Ratings: Expect Another Highly Competitive Election”. Sabato's Crystal Ball. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ „2024 CPR Electoral College Ratings”. Cook Political Report. . Accesat în .
- ^ „2024 CNalysis Pres. Forecast”. CNalysis. . Accesat în .
- ^ Cohen, Ethan (). „Commission on Presidential Debates announces dates and locations for 2024 general election debates”. CNN (în engleză). Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Oshin, Olafimihan (). „RFK Jr. leads 2024 candidates in favorability poll”. The Hill. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ King, Ryan (). „Presidential debates set for Texas, Virginia and Utah as RFK Jr. looks to be first independent on stage in 3 decades”. New York Post. Arhivat din original la . Accesat în .
|