Comuna Recea-Cristur, Cluj
Recea-Cristur | |
— comună — | |
Biserica de lemn din Osoi (monument istoric) | |
![]() ![]() Recea-Cristur Recea-Cristur (România) | |
Coordonate: 47°04′49″N 23°31′22″E ({{PAGENAME}}) / 47.08028°N 23.52278°E | |
---|---|
Țară | ![]() |
Județ | ![]() |
SIRUTA | 59130 |
Atestare | 1320 [1] |
Reședință | Recea-Cristur |
Sate componente | Recea-Cristur, Căprioara, Ciubanca, Ciubăncuța, Elciu, Escu, Jurca, Osoi, Pustuța |
Guvernare | |
- Primar | Laurian Alexandru Rus[*][3][4] (PNL, ) |
Suprafață | |
- Total | 76,19 km² |
Altitudine | 435 m.d.m. |
Populație (2021) | |
- Total | 1.453 locuitori |
- Densitate | 22,36 loc./km² |
Fus orar | EET (+2) |
- Ora de vară (DST) | EEST (+3) |
Cod poștal | 407480 |
Prefix telefonic | +40 x64[2] |
Prezență online | |
site web oficial ![]() GeoNames ![]() | |
![]() | |
![]() (Click pentru imagine interactivă) (Click pentru imagine interactivă) | |
Modifică date / text ![]() |
Recea-Cristur (în maghiară Récekeresztúr) este o comună în județul Cluj, Transilvania, România, formată din satele Căprioara, Ciubanca, Ciubăncuța, Elciu, Escu, Jurca, Osoi, Pustuța și Recea-Cristur (reședința).
Date geografice
Comuna este situată în zona Dealurilor Gârboului, pe cursul superior al râului Lonea.
Demografie
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/18/Circle_frame.svg/200px-Circle_frame.svg.png)
Componența etnică a comunei Recea-Cristur
Români (65,18%)
Romi (25,74%)
Alte etnii (0,96%)
Necunoscută (8,12%)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/18/Circle_frame.svg/200px-Circle_frame.svg.png)
Componența confesională a comunei Recea-Cristur
Ortodocși (79,56%)
Penticostali (10,05%)
Alte religii (1,86%)
Necunoscută (8,53%)
Conform recensământului efectuat în 2021, populația comunei Recea-Cristur se ridică la 1.453 de locuitori, în creștere față de recensământul anterior din 2011, când fuseseră înregistrați 1.412 locuitori.[5] Majoritatea locuitorilor sunt români (65,18%), cu o minoritate de romi (25,74%), iar pentru 8,12% nu se cunoaște apartenența etnică.[6] Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor sunt ortodocși (79,56%), cu o minoritate de penticostali (10,05%), iar pentru 8,53% nu se cunoaște apartenența confesională.[7]
Politică și administrație
Comuna Recea-Cristur este administrată de un primar și un consiliu local compus din 9 consilieri. Primarul, Laurian Alexandru Rus[*], de la Partidul Național Liberal, este în funcție din . Începând cu alegerile locale din 2020, consiliul local are următoarea componență pe partide politice:[8]
Partid | Consilieri | Componența Consiliului | |||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Partidul Național Liberal | 9 |
Evoluție istorică
De-a lungul timpului populația comunei a evoluat astfel:
Recensământul[9] [10] | Structura etnică | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Anul | Populația | Români | Maghiari | Germani | Rromi | Alte etnii | ||
1850 | 2.947 | 2.805 | 101 | 10 | 31 | |||
1880 | 2.767 | 2.645 | 60 | 32 | 30 | |||
1890 | 3.148 | 3.015 | 68 | 35 | 30 | |||
1900 | 3.237 | 3.112 | 41 | 67 | 17 | |||
1910 | 3.449 | 3.338 | 64 | 36 | 11 | |||
1920 | 3.457 | 3.380 | 14 | 63 | ||||
1930 | 3.712 | 3.610 | 23 | 35 | 44 | |||
1941 | 3.772 | 3.614 | 122 | 12 | 24 | |||
1956 | 4.339 | 4.277 | 24 | 37 | 1 | |||
1966 | 3.993 | 3.967 | 10 | 1 | 15 | 0 | ||
1977 | 3.149 | 3.093 | 7 | 2 | 47 | 0 | ||
1992 | 1.812 | 1.669 | 5 | 138 | 0 | |||
2002 | 1.701 | 1.518 | 13 | 1 | 169 | 0 |
Recea-Cristur - evoluția demografică
![]() | Graficele sunt indisponibile din cauza unor probleme tehnice. Mai multe informații se găsesc la Phabricator și la wiki-ul MediaWiki. |
Date: Recensăminte sau birourile de statistică - grafică realizată de Wikipedia
Istoric
Prima menționare documentară a satului Recea-Cristur este din 1320.
Lăcașuri de cult
- Biserica de lemn „Sf. Arhangheli Mihail și Gavriil” din Osoi (1800), cu picturi pe pereții interiori datând din 1821.
- Biserica de lemn „Sf. Nicolae” din Ciubăncuța (1829).
- Biserica de lemn din Pustuța
Bibliografie
- Simon András, Gáll Enikő, Tonk Sándor, Lászlo Tamás, Maxim Aurelian, Jancsik Péter, Coroiu Teodora (). Atlasul localităților județului Cluj. Cluj-Napoca: Editura Suncart. ISBN 973-86430-0-7. Mentenanță CS1: Nume multiple: lista autorilor (link)
- Dan Ghinea (). Enciclopedia geografică a României. București: Editura Enciclopedică. ISBN 978-973-45-0396-4.
Legături externe
Materiale media legate de Recea-Cristur la Wikimedia Commons
- Pagina Primăriei
- Repertoriul așezărilor rurale din Dacia romană
Note
- ^ Atlasul localităților județului Cluj, p. 216
- ^ x indică operatorul telefonic: 2 pentru Romtelecom și 3 pentru alți operatori de telefonie fixă
- ^ Rezultatele alegerilor locale din 2012 (PDF), Biroul Electoral Central
- ^ Rezultatele alegerilor locale din 2016, Biroul Electoral Central
- ^ „Rezultatele recensământului din 2011: Tab8. Populația stabilă după etnie – județe, municipii, orașe, comune”. Institutul Național de Statistică din România. iulie 2013. Accesat în .
- ^ „Rezultatele recensământului din 2021: Populația rezidentă după etnie (Etnii, Macroregiuni, Regiuni de dezvoltare, Județe, Municipii, orașe și comune)”. Institutul Național de Statistică din România. iunie 2023. Accesat în .
- ^ „Rezultatele recensământului din 2021: Populația rezidentă după religie (Religii, Macroregiuni, Regiuni de dezvoltare, Județe, Municipii, orașe și comune*)”. Institutul Național de Statistică din România. iunie 2023. Accesat în .
- ^ „Rezultatele finale ale alegerilor locale din 2020” (Json). Autoritatea Electorală Permanentă. Accesat în .
- ^ Varga E. Statistică recensăminte după limba maternă, respectiv naționalitate, Recea-Cristur
- ^ Structura etno-demografică a României
Imagini
- Drumul Panticeu-Recea-Cristur
- Recea-Cristur
- Monumentul eroilor
- Biserica „Sfântul Ierarh Nicolae”
- Recea-Cristur, județul Cluj
- Capela
- Biserica penticostală
- Recea-Cristur, județul Cluj
- Recea-Cristur
- Școala
-
- Bizonii din Recea-Cristur, județul Cluj
- Biserica de lemn din Pustuța
- Escu
- Biserica din Elciu
- Osoi
- Biserica de lemn din Osoi
- Ciubăncuța
- Biserica de lemn din Ciubăncuța
- Ciubăncuța
- Jurca
- Biserica din Jurca
- Căprioara
- Lacul
- Biserica „Sfântul Ierarh Nicolae” (1939)
- Biserica penticostală
|