Comuna Vadu Crișului, Bihor
Vadu Crișului | |
Rév | |
— comună — | |
![]() Primăria comunei Vadu Crișului | |
![]() Vadu Crișului (România) Poziția geografică în România | |
Coordonate: 46°58′46″N 22°29′58″E ({{PAGENAME}}) / 46.979346°N 22.499431°E | |
---|---|
Țară | ![]() |
Regiune de dezvoltare | Regiunea de dezvoltare Nord-Vest |
Județ | ![]() |
SIRUTA | 31976 |
Reședință | Vadu Crișului |
Sate componente | Vadu Crișului, Birtin, Tomnatic, Topa de Criș |
Guvernare | |
- Primar | Dorel Florian Cosma[*][1][2] (PNL, ) |
Suprafață | |
- Total | 74,7 km² |
Populație (2021) | |
- Total | 3.784 locuitori |
- Densitate | 58 loc./km² |
Fus orar | UTC+2 |
Cod poștal | 417615 |
Prezență online | |
site web oficial ![]() GeoNames ![]() | |
![]() | |
Modifică date / text ![]() |
Vadu Crișului (în maghiară Rév) este o comună în județul Bihor, Crișana, România, formată din satele Birtin, Tomnatic, Topa de Criș și Vadu Crișului (reședința).
Așezare
Comuna Vadu Crișului este situată în partea de nord-vest a României, în estul județului Bihor, la contactul munților Pădurea Craiului cu Depresiunea Vadului la o distanță de 50 km de Oradea și 100 km de Cluj-Napoca, pe drumul european E60. Este străbătută de râul Crișul Repede având ca vecini: la nord comuna Aușeu, la nord-vest comuna Măgești, la vest comuna Aștileu, la sud-vest comuna Dobrești, la sud și sud-est comuna Șuncuiuș iar la est și nord-est comuna Borod.
Demografie
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/18/Circle_frame.svg/200px-Circle_frame.svg.png)
Componența etnică a comunei Vadu Crișului
Români (64,8%)
Maghiari (17,73%)
Romi (12,95%)
Alte etnii (0,34%)
Necunoscută (4,18%)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/18/Circle_frame.svg/200px-Circle_frame.svg.png)
Componența confesională a comunei Vadu Crișului
Ortodocși (54,76%)
Baptiști (15,49%)
Reformați (14,85%)
Penticostali (6,84%)
Greco-catolici (1,93%)
Alte religii (1,43%)
Necunoscută (4,7%)
Conform recensământului efectuat în 2021, populația comunei Vadu Crișului se ridică la 3.784 de locuitori, în scădere față de recensământul anterior din 2011, când fuseseră înregistrați 4.009 locuitori.[3] Majoritatea locuitorilor sunt români (64,8%), cu minorități de maghiari (17,73%) și romi (12,95%), iar pentru 4,18% nu se cunoaște apartenența etnică.[4] Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor sunt ortodocși (54,76%), cu minorități de baptiști (15,49%), reformați (14,85%), penticostali (6,84%) și greco-catolici (1,93%), iar pentru 4,7% nu se cunoaște apartenența confesională.[5]
Politică și administrație
Comuna Vadu Crișului este administrată de un primar și un consiliu local compus din 13 consilieri. Primarul, Dorel Florian Cosma[*], de la Partidul Național Liberal, este în funcție din . Începând cu alegerile locale din 2020, consiliul local are următoarea componență pe partide politice:[6]
Partid | Consilieri | Componența Consiliului | ||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Partidul Național Liberal | 6 | |||||||
Uniunea Salvați România | 2 | |||||||
Uniunea Democrată Maghiară din România | 2 | |||||||
Partidul Social Democrat | 2 | |||||||
Alternativa Dreaptă(d) | 1 |
Atracții turistice
- Biserica de zid „Sfinții Arhangheli Mihail și Gavriil” din satul Vadu Crișului, construcție 1790, monument istoric
- Monumentul comemorativ al celor morți cu ocazia construirii căii ferate Oradea - Cluj, construcție 1870, monument istoric amplasat în curtea bisericii ortodoxe din satul Topa de Criș
- Turnul de la „Portus Crisy” („Vama sării” sau „Casa zmăului”) din satul Vadu Crișului, construcție secolul al XIII-lea, monument istoric
- Defileul Crișului Repede (rezervație naturală)
- Defileul Crișului Repede - Pădurea Craiului (sit Natura 2000)
Vezi și
Personalități născute aici
- Dezső Jakab (1864 - 1932), arhitect maghiar;
- Ilie Bolojan (n. 1969), politician, fost primar al municipiului Oradea.
Note
- ^ Rezultatele alegerilor locale din 2012 (PDF), Biroul Electoral Central
- ^ Rezultatele alegerilor locale din 2016, Biroul Electoral Central
- ^ „Rezultatele recensământului din 2011: Tab8. Populația stabilă după etnie – județe, municipii, orașe, comune”. Institutul Național de Statistică din România. iulie 2013. Accesat în .
- ^ „Rezultatele recensământului din 2021: Populația rezidentă după etnie (Etnii, Macroregiuni, Regiuni de dezvoltare, Județe, Municipii, orașe și comune)”. Institutul Național de Statistică din România. iunie 2023. Accesat în .
- ^ „Rezultatele recensământului din 2021: Populația rezidentă după religie (Religii, Macroregiuni, Regiuni de dezvoltare, Județe, Municipii, orașe și comune*)”. Institutul Național de Statistică din România. iunie 2023. Accesat în .
- ^ „Rezultatele finale ale alegerilor locale din 2020” (Json). Autoritatea Electorală Permanentă. Accesat în .
![Commons](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
Lectură suplimentară
- Monografia comunei Vadu Crișului: geografie, istorie, etnografie, tradiții populare, monumente, Aurel Chiriac, Editura Muzeului Țării Crișurilor, Oradea, 2005
Legături externe
- Primaria Vadu Crisului
- Vadu-Crisului.ro - Revista Locală de informare
- Primăria comunei Vadu Crișului - Website
Imagini
- Suprafețele satelor comunei Vadu Crișului
- Intrarea în localitatea Vadu Crișului
-
- Statuia olarului din centrul comunei
- Biserica greco-catolică „Buna Vestire”
- Căminul cultural
- Biserica reformată
- Primăria
- Monumentul eroilor
- Muzeul etnografic
- Muzeul etnografic
- Muzeul etnografic
- Muzeul etnografic
- Muzeul etnografic
- Biserica „Sfinţii Arhangheli Mihail și Gavriil” (monument istoric)
- Biserica „Sfinţii Arhangheli Mihail și Gavriil” (monument istoric)
- Biserica „Sfinţii Arhangheli Mihail și Gavriil” (candelabrul)
- Biserica ortodoxă din Topa de Criș
- Monumentul comemorativ al celor morți cu ocazia construirii căii ferate Oradea-Cluj
- Biserica ortodoxă din Topa de Criș
|