Febră tifoidă
Acest articol sau această secțiune are bibliografia incompletă sau inexistentă. Puteți contribui prin adăugarea de referințe în vederea susținerii bibliografice a afirmațiilor pe care le conține. |
Febră tifoidă | |
![]() | |
Specialitate | boli infecțioase ![]() |
---|---|
Simptome | continuous fever[*][[continuous fever (type of fever)|]] epuizare[*] cefalee Constipație erupție Bradicardie pallor[*][[pallor (pale skin)|]] gastrointestinal bleeding[*][[gastrointestinal bleeding (bleeding from any part of the gastrointestinal tract)|]] intestinal perforation[*][[intestinal perforation (Human disease)|]] insomnie abdominal distention[*][[abdominal distention (Physical symptom)|]] confusion of consciousness[*][[confusion of consciousness |]] delir hepatomegalie[*] splenomegalie[*][1] prostration[*][[prostration (physiological condition)|]][1] diaree[1] Leucopenie[1] ![]() |
Cauze | Salmonella enterica[*][2] ![]() |
Metodă de diagnostic | examinare clinică[*] Hemogramă Widal test[*][[Widal test (microbiological method using antibodies)|]] ELISA Cultură microbiologică reacție de polimerizare în lanț ![]() |
Clasificare și resurse externe | |
ICD-9 | 002002 ![]() |
ICD-10 | A01.001.0 ![]() |
ICD-11 | ![]() |
ICD-9-CM | 002.0[3][4] ![]() |
DiseasesDB | 27829 |
MedlinePlus | 001332 |
MeSH ID | D014435[4] ![]() |
Modifică date / text ![]() |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4f/Typhoid_feverI.gif/220px-Typhoid_feverI.gif)
Febra tifoidă este o boală infecțioasă specifică omului. Agentul etiologic este bacteria Salmonella Typhi (sau Salmonella enterica) (din grupul D). Clasificare după ICD-10 (versiunea WHO 2006): A01.0 Typhs abdominalis[5].
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/be/Typhoid_inoculation2.jpg/220px-Typhoid_inoculation2.jpg)
Febra tifoidă nu trebuie confundată cu tifosul exantematic, care este o boală diferită.
Evoluția bolii este caracterizată prin creșterea treptată a febrei, dureri abdominale, constipație și bradicardie relativă (scăderea ratei pulsului); urmează stare tifică (vide infra). Netratată, boala poate fi mortală. În multe țări, anunțarea îmbolnăvirilor de febră tifoidă la autoritățile sanitare abilitate este obligatorie.
O variantă de îmbolnăvire, cu simptome moderate, este paratifosul, în care agentul nu este Salmonella typhi, ci Salmonella paratyphi.
- răspândire universală
- apare sporadic, dar poate apărea și endemic/pandemic
Sursele de infecție
- bolnavii de febră tifoidă
- purtătorii de bacil tific asimptomatici
- purtătorii temporari (elimină bacilul în trei luni)
- purtătorii cronici (elimină bacilul în câțiva ani)
- transmitere: fecală, urină, secreții biliare, puroi
- determină imunitate solidă, dar, la reinfectare cu doze masive, boala poate recidiva
Patogenie
Bacilii tifici ajung în tubul digestiv, se multiplică și invadează organismul prin mecanism penetrant, prin formațiunile limfatice (ganglionii mezenterici), apoi în circulația sanguină și determină starea tifică (cauzată de ectotoxină[6]).
Salmonella typhi persistă la nivel ganglionar (în sistemul limfatic) la pacienții purtători cronici.
Clinic
- evoluție fără tratament: 4 săptămâni
- evoluție sub tratament antibiotic: 7-10 zile; pronostic bun; mortalitate 1%-2%.
- incubație: 7-10 zile
Debutul lent și gradat
(la 70-80% din cazuri)
- frisoane moderate
- dureri musculare
- insomnie
- anorexie
- fenomene respiratorii de tip bronșită
Debutul brusc (20% din cazuri)
- frisoane
- febră ridicată (39°-40° C)
- la sfârșitul primei săptămâni de la îmbolnăvire se instalează starea tifică
- perioada de stare (S2-S3)
- elemente tegumentare eruptive: rozeole tifice (formațiuni maculoase, ușor elevate, de culoare roz); sau exanteme
- cefalee intensă
- insomnie
Starea tifică
- apatie marcată
- obnubilare
- fenomene delirante
Manifestări digestive
- hiposecreție salivară
- mucoase uscate
- congestia faringelui
- angina Duguet - corespondent al ulcerațiilor intestinale
Manifestări cardio-vasculare
(cauzate de ectotoxină)
- hipertensiune arterială (TA)
- tahicardie (accelerarea ratei pulsului)
- modificări cauzate de o miocardită (estomparea zgomotelor cardiace, tulburari de ritm, prelungirea intervalului P-R)
- leucopenie, anemie
- sindroame hemoragipare: epistaxis, gingivoragii
- tulburări respiratorii: bronșită (poate fi prezentă încă de la debut)
Perioada de declin (S4)
- febră - treptat
- starea tifică se atenuează
- convalescența: câteva săptămâni
- recrudescența: revenirea febrei în perioada de declin
- recăderea: reapariția simptomatologiei în plină afebrilitate (în perioada de convalescență)
Recrudescența și recăderea sunt cauzate de persistența bacilului tific în formațiunile limfatice profunde, abcesele osoase.
Complicații minore
stomatită; parotidită; flegmoane ale planșeului bucal.
Complicații majore
- perforație intestinală
- formă stenică: abdomen acut chirurgical
- formă astenică: fenomene mascate: singultus (sughiț), vărsături, puls slab
- hemoragie digestivă usu. secundară ulcerării vaselor din intestinul subțire
Complicații cardio-vasculare
- miocardită toxică
- pericardită
- arterită
- tromboflebită
Complicații hepato-biliare
- hepatită toxică
- fenomene de angio-colecistită: favorizează portajul cronic
Complicații respiratorii
Complicații nervoase
- reacții encefalitice
- poliradiculonevrită
- mielită
Complicații urinare
Complicații osoase
- abcese osoase cronice
Diagnostic pozitiv
- ancheta epidemiologică
- date clinice
- date paraclinice
- hemoculturi: pozitive în 100% din cazuri în S1 de la debut
- medulocultură
- coprocultură: S2-S3
- urocultură
- culturi din secrețiile osoase purulente
- examinare serologică: determinarea anticorpilor împotriva antigenilor bacterieni:
- reacția Widal
- RFC
- contraimunelectroforeză
- ELISA
- latex aglutinare
Diagnostic diferențial
- sindrom febril prelungit
- septicemie
- endocardită
- zoonoză: leptospiroză, bruceloză
- TBC
- meningită, encefalită
- afecțiuni biliare, urinare, osoase
Tratament
- izolarea pacientului
- dezinfecția excrețiilor
- repaus la pat, în special în perioada febrilă
- dietă hidrică, în special în perioada febrilă
- tratament etiologic: medicamente ce acționează pe sistemul limfatic, administrate p. o.
- cloramfenicol: bacteriostatic ce se concentrează bine în sistemul limfatic; 50 mg/kg/zi pe durata febrei + 7-10 zile există tulpini rezistente
- biseptol 2x2 tablete/zi
- ampicilină
- amoxicilină
- fluoroquinolone: concentrații optime la nivel intestinal, biliar, formațiuni limfatice
- ciprofloxacin 2 a 500 mg
- norfloxacin
- pefloxacin
- cefalosporine, generația a III-a
Tratament adjuvant
- cortizon, în special la formele severe, hipertoxice, și la complicații (encefalite, poliradiculonevrite)
- vitamine grup B, vitamina C, vitamina K
Tratament
- perforație intestinală: tratament chirurgical
- hemoragii digestive: tratament chirurgical
- tratamentul purtătorilor (4%): fluoroquinolone
Tratament profilactic:
- internare până la apariția a trei coproculturi negative
- control la persoanele active în industria alimentară sau în colectivitățile umane
- control bacteriologic al apei și al produselor alimentare
- vaccinări la persoanele de risc: lucrătorii din salubritate, zonele endemo-epidemice
Vezi și
Note
- ^ a b c d Disease Ontology, accesat în
- ^ Disease Ontology
- ^ Disease Ontology, accesat în
- ^ a b Monarch Disease Ontology release 2018-06-29[*][[Monarch Disease Ontology release 2018-06-29 (Release of the Monarch Disease Ontology)|]] Verificați valoarea
|titlelink=
(ajutor);|access-date=
necesită|url=
(ajutor) - ^ „ICD-10 online”. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Pschyrembel (1990), Klinisches Wörterbuch – mit klinischen Syndromen und Nomina Anatomica (Dicționar clinic), ediția nr. 256, editura Walter de Gruyter, Berlin/New York
Legături externe
- Tifosul, cea mai mare calamitate pentru români Arhivat în , la Wayback Machine., 7 mai 2010, Eusebi Manolache, Historia
- Tifosul a decis soarta razboaielor, 12 mai 2006, Jurnalul Național
- Epidemia care a salvat vieți Arhivat în , la Wayback Machine., 21 noiembrie 2007, Gabriel Tudor, Revista Magazin
- Ingerii nu stiu de frica, 10 aprilie 2006, Loreta Popa, Jurnalul Național