Follis
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d0/Follis-Maxentius-s3776.jpg/220px-Follis-Maxentius-s3776.jpg)
Un follis este o monedă din bilon (aliaj monetar în compoziția căruia intră în cea mai mare parte sau exclusiv metale comune [2]), cu conținut foarte scăzut de argint, aliajul având 95% cupru și 5% argint. Greutatea monedei este de aproximativ 2,5 g și are un diametru de 18-20 mm.[3]
Moneda romană denumită follis a fost introdusă prin reforma monetară făcută de Dioclețian în 294 p. Chr. A avut greutăți și compoziții variabile în timp. [4]
În anul apariției, 294, un follis era o monedă romană grea, cântărind între 9 și 11g, ulterior greutatea sa a scăzut până la 4,48g și chiar la 1,50g - cea emisă de Constantin cel Mare în 335. [5]
Follis-ul introdus de Dioclețian, pentru a înlocui antoninianul, avea cam 30/1000 argint și era argintat. [6]
S-a emis până la reforma lui Anastasius din 498. [4] Prin reforma monetară, Anastasius a încercat să dea valoare stabilă monedei de bronz numită follis, care să fie cât mai apropiată de valoarea în aur.[7] Follis-ul introdus de Anastasius deja este considerat monedă bizantină, și nu romană. [6]
În timpul lui Constantin cel Mare exista un impozit senatorial, numit follis senatorius, de strângerea căruia se ocupa magister census. [8]
Descriere
Cu o greutate de vreo zece grame, follis-ul conținea 4 % de argint, în general sub forma unei placări. Cuvântul follis desemna în epocă un sac, de obicei făcut din piele, utilizat pentru a conține o cantitate dată de piese monetare (de unde derivă termenul biologic „folicul”, literal „sac mic”).
Istorie
Nașterea follis-ului sub Tetrarhie (294 - 313)
Follis-ul a apărut sub Tetrarhie[9][10]
Împăratul Dioclețian, prin reforma sa monetară de prin 294, voia să pună capăt deprecierii reinstaurând o monedă de argint după etalonul lui Nero, argenteus, și o monedă de bronz grea și argintată, nummus (pe care numismații o numesc, pe nedrept, follis), care vrea să reamintească de sesterț (având o masă mai apropiată de as).[11]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Maximien_Hercule%2C_nummus%2C_Sacra_Moneta%2C_Aquil%C3%A9e%2C_T%C3%A9trarchie.jpg/220px-Maximien_Hercule%2C_nummus%2C_Sacra_Moneta%2C_Aquil%C3%A9e%2C_T%C3%A9trarchie.jpg)
Această monedă cântărește aproape 10 grame (1/32 dintr-o livră) și îl reprezintă pe avers pe unul din cei patru Tetrarhi cu titulatura lor și pe revers, cel mai adesea, Geniul Poporului Roman (Genio Populi Romani), uneori Sacra Moneta, mai rar alte configurații.[11]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e8/Nummus_de_Constance_Chlore%2C_T%C3%A9trarchie%2C_G%C3%A9nio_Populi_Romani%2C.jpg/220px-Nummus_de_Constance_Chlore%2C_T%C3%A9trarchie%2C_G%C3%A9nio_Populi_Romani%2C.jpg)
Alegerea Geniului Poporului Roman viza insuflarea unui sentiment de apartenență la o koinè romană, o în rândul celor care foloseau aceste monede, prin redarea încrederii și relansarea schimburilor.[11]
Au fost bătuți, la origine, la Roma, Lugdunum, Augusta Trevorum, Aquileia, Pavia, Siscia, Carthagina, Alexandria, Antiochia, Heraclea, Nicomedia, Cyzic, apoi la Londra, Ostia și Thessalonica.
În 307 a avut loc o primă reducere ponderală (1/40 de livră). O a doua reducere a avut loc în 310 la 1/72 de livră.
Epoca Constantiniană (după 313)
În epoca lui Constantin I, follis-ul era de mărime mai mică, și nu conținea decât foarte puțin argint; alte bateri9 de monede de bronz au avut loc în epocă, însă istoricii și numismații dezbat încă denumirea lor exactă. Prin similitudine cu asul de bronz din secolele precedente, se vorbește despre AE1, AE2, AE3 și AE4 pentru a desemna diferitele tipuri de monede de bronz bătute sub Constantin cel Mare și succesorii săi, în ordinea descrescândă a diametrului (AE1 măsurând 27 mm, iar AE4 15 mm).
Epoca bizantină
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a1/Follis-Constantine_VII_and_Zoe-sb1758.jpg/200px-Follis-Constantine_VII_and_Zoe-sb1758.jpg)
În 498, reforma monetară întreprinsă de Anastasiu a încercat să stabilizeze valoarea follis-ului de bronz dându-i o valoare legată de aceea a aurului.[12] Follis-ul a continuat să fie în uz în Imperiul Bizantin, valoarea sa fiind de 1/24 de keration (monedă de cont), adică 1/288 din nomisma.
În lumea arabă
Cuvântul din latină follis s-a transmis, până în zilele noatre, în denumirea unor monede din țări arabe: din latinescul follis s-a transmis denumirea monedei de bronz fals, emisă în califatele Omeiazilor și Abbasizilor, începând de la sfârșitul secolului al VII-lea, inițial prin imitarea monedelor bizantine. De aici, s-a ajuns la cuvântul din arabă fils, la plural: fulûs, cu varianta dialectală fels. Din pluralul fulûs, prin intermediul cuvântului din arabă el-fluss: „argintul”, s-a obținut cuvântul argotic din franceză flouse, cu variantele flouze sau flou(s): „bani”.[13]
Descoperiri în România
În perioada 1068 – 1081 o monetărie din Dobrogea a bătut monede din argint care reproduceau diverse emisiuni de follis. [14]
Monede de tip follis s-au descoperit în perimetrul castrului roman de la Răcarii de Jos, precum și în perimetrul unor localități ca Idicel-Pădure, Corni etc.
Note
- ^ În Italia.
- ^ DEXonline: bilon
- ^ „Roman coins”. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ a b „Dictionar arheologic”. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ „Dictionar termeni numismatica”. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ a b „Circulatia monetara in spatiul actual al Romaniei in epoca veche”. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ „Reformele administrative ale lui Anastasius”. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ „Dictionar istorie”. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Roman Imperial Coinage, VI, from Diocletian to Maximinus. Parametru necunoscut
|langue=
ignorat (posibil,|language=
?) (ajutor); Parametru necunoscut|auteur1=
ignorat (ajutor) - ^ Le Bas Empire Romain, économie et numismatique (284 - 491). ISBN 2-903442-40-1. Parametru necunoscut
|auteur1=
ignorat (ajutor); Parametru necunoscut|langue=
ignorat (posibil,|language=
?) (ajutor); Parametru necunoscut|éditeur=
ignorat (posibil,|editor=
?) (ajutor); Parametru necunoscut|année=
ignorat (posibil,|year=
?) (ajutor) - ^ a b c Genio Populi Romani (295 - 316) contribution à une histoire numismatique de la Tétrarchie. Parametru necunoscut
|éditeur=
ignorat (posibil,|editor=
?) (ajutor); Parametru necunoscut|nom1=
ignorat (posibil,|last1=
?) (ajutor); Parametru necunoscut|lien auteur1=
ignorat (ajutor); Parametru necunoscut|lieu=
ignorat (posibil,|location=
?) (ajutor); Parametru necunoscut|année=
ignorat (posibil,|year=
?) (ajutor); Parametru necunoscut|prénom1=
ignorat (posibil,|first1=
?) (ajutor) - ^ Georg Ostrogorsky, traducere în franceză de J. Gouillard, Histoire de l’état byzantin, Payot, 1977, ISBN: 2228070610, p. 94
- ^ Paul Robert, Le Petit Robert 1 (1992)
- ^ „Octavian Iliescu: The History of Coins in Romania”. Arhivat din originalul de la . Accesat în .
Bibliografie
- Paul Robert, Le Petit Robert 1, par..., Dictionnaire alphabétique et analogique de la langue française, rédaction dirigée par Alain Rey et J. Rey-Debove, Le Robert, Paris 1992 ISBN 2-85036-186-O
Vezi și
![Commons](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
![]() | Acest articol despre un subiect istoric este deocamdată un ciot. Puteți ajuta Wikipedia prin completarea sa. |
![]() | Acest articol cu subiect numismatic este deocamdată un ciot. Puteți ajuta Wikipedia prin completarea lui. |