Willi Hennig
Willi Hennig | |
![]() | |
Date personale | |
---|---|
Născut | [1][2][3][4] ![]() Dürrhennersdorf, Saxonia, Germania[5] ![]() |
Decedat | (63 de ani)[1][2][3][4] ![]() Ludwigsburg, Republica Federală Germania, Germania[6] ![]() |
Înmormântat | Tübingen ![]() |
Cetățenie | ![]() ![]() |
Ocupație | biolog entomolog[*] scriitor zoolog[*] cadru didactic universitar[*] ![]() |
Locul desfășurării activității | Leipzig[7] Berlin[7] Stuttgart[7] Tübingen ![]() |
Limbi vorbite | limba germană[8] ![]() |
Activitate | |
Domeniu | dipterology[*][[dipterology (scientific study of flies (Diptera))|]] ![]() |
Instituție | Universitatea din Tübingen Universitatea Leipzig Universitatea Tehnică din Berlin ![]() |
Alma Mater | Universitatea Leipzig ![]() |
Organizații | Academia Leopoldină Academia Regală Suedeză de Științe ![]() |
Premii | Medalia Linné () ![]() |
Modifică date / text ![]() |
Emil Hans Willi Hennig (n. , Dürrhennersdorf, Saxonia, Germania – d. , Ludwigsburg, Republica Federală Germania, Germania) a fost un biolog german, considerat fondatorul sistematicii filogenetice, domeniu cunoscut și sub numele de cladistică.[9] În 1945, ca prizonier de război, Hennig a început să lucreze la teoria sa despre cladistică, pe care a publicat-o în 1950. Cu lucrările sale despre evoluție și sistematică a revoluționat punctul de vedere al ordinii naturale a ființelor.[10] Ca taxonomist, s-a specializat în diptere (muște și țânțari obișnuiți).
Este cunosut, printre altele, pentru regula progresiei lui Hennig în cladistică, care susține (în mod controversat)[11] că cele mai primitive specii se găsesc în parte centrală, cea mai timpurie, a zonei unui grup.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e0/Willi_Hennig.jpg/220px-Willi_Hennig.jpg)
Lucrări (selectiv)
Cărți:
- Die Larvenformen der Dipteren, 3 vols., Berlin: Akademie-Verlag, 1948-1952.
- Grundzüge einer Theorie der phylogenetischen Systematik, Berlin: Deutscher Zentralverlag, 1950.
- Sistemă filogenetică, traducere de D. Davis și R. Zangerl, Urbana: University of Illinois Press, 1966 (reeditată 1979).
- Die Stammesgeschichte der Insekten, Frankfurt pe Main: Verlag von Waldemar Kramer, 1969.
- Phylogenetische Systematik, editat de Prof. Dr. Wolfgang Hennig, Berlin și Hamburg: Verlag Paul Parey, 1982.
- Aufgaben und Probleme stammesgeschichtlicher Forschung, Berlin: Paul Parey, 1984.
Articole:
- „Die Schlangengattung Dendrophis”, Zoologischer Anzeiger, vol. 99, 1932, 273-297 (gemeinsam mit W. Meise).
- "Beziehungen zwischen geographischer Verbreitung und systematischer Gliederung bei einigen Dipterenfamilien: ein Beitrag zum Problem der Gliederung systematischer höherer Ordnung categoriile" Zoologischer Anzeiger, vol. 116, 1936, 161-175.
- "Revision der Gattung Draco (Agamidae)", Temminckia: a Journal of Systematic Zoology, vol. 1, 1936, 153-220.
- „Über einige Gesetzmäßigkeiten der geographischen Variation in der Reptiliengattung Draco L.:„ paralel “und convergente Rassenbildung”, Biolog. Zentralblatt, vol. 56, 1936, 549-559.
- "Die Gattung Rachicerus Walker und ihre Verwandten im Baltischen Bernstein", Zool. Anz ., Voi. 123, 1938, 33-41.
- "Probleme der biologischen Systematik", Forschungen und Fortschritte, vol. 21/23, 1947, 276-279.
- „Kritische Bemerkungen zum filogenetischen System der Insekten”, Beiträge zur Entomologie, vol. 3 (Sonderheft), 1953, 1-85.
- „Flügelgeäder und System der Dipteren unter Berücksichtigung der aus dem Mesozoikum beschriebenen Fossilien”, Beiträge zur Entomologie, voi. 4, 1954, 245-388.
- „Systematik und Phylogenese”, Bericht Hunderjahrfeier Dtsch. Ent. Ges. , 1956, 50-71.
- "Die Familien der Diptera Schizophora und ihre filogenetischen Verwandtschaftsbeziehungen", Beitr. Ent., vol. 8, 1958, 508-688.
- "Die Dipteren-Fauna von Neuseeland als Problematisets and tiergeographisches Problem", Beitr. Ent., vol. 10, 1960, 221-329.
- „Sistemul filogenetic”, Annu. Rev. Entomol. , vol. 10, 1965, 97-116.
- "Dixidae aus dem Baltischen Bernstein, mit Bemerkungen über einige andere fossile Arten aus der Gruppe Culicoidea", Beitr. Naturkde, vol. 153, 1966, 1-16.
- „Die sogenannten„ niederen Brachycera “im Baltischen Bernstein”, Beitr. Naturkde, vol. 174, 1967, 1-51.
- "Kritische Bemerkungen über den Bau der Flügelwurzel bei den Dipteren und die Frage nach der Monophylie der Nematocera", Beitr. Naturkde, vol. 193, 1968, 1-23.
- „Analiza cladistică sau clasificarea cladistică? Un răspuns către Ernst Mayr, „ Syst. Zool., vol. 24, 1975, 244-256.
Note
- ^ a b c d „Willi Hennig”, Gemeinsame Normdatei, accesat în
- ^ a b c d Willi Hennig, SNAC, accesat în
- ^ a b c d Willi Hennig, Brockhaus Enzyklopädie, accesat în
- ^ a b c d Willy Hennig, Hrvatska enciklopedija[*][[Hrvatska enciklopedija (Croatian national encyclopedia)|]]
- ^ „Willi Hennig”, Gemeinsame Normdatei, accesat în
- ^ „Willi Hennig”, Gemeinsame Normdatei, accesat în
- ^ a b c „Willi Hennig”, Gemeinsame Normdatei, accesat în
- ^ Autoritatea BnF, accesat în
- ^ Brower, Andrew V. Z. (). „Willi Hennig at 100”. Cladistics. doi:10.1111/cla.12057.
- ^ Palmer, Douglas. Evolution: the story of life. University of California Press: Berkeley. 2009. p. 13
- ^ Briggs, J.C. (). Biogeography and Plate Tectonics. Elsevier. p. 11. ISBN 978-0-08-086851-6.
Referințe
- Peters, G. (). „Über Willi Hennig als Forscherpersönlichkeit”. Veröffentlichungen der Gesellschaft naturforschende Freunde. Berlin. 34: 3–10.
- Schlee, D. (). „In Memoriam Willi Hennig 1913-1976. Eine biographische Skizze”. Entomologia Germanica. Stuttgart: Fischer. 4: 377–391. ISSN 0340-2266.
- Schmitt, M. (). „Willi Hennig”. În Jahn, I.; Schmitt M. Darwin & Co. II - Die Geschichte der Biologie in Porträts. München: C.H. Beck. ISBN 3-406-44642-6.
- Schmitt, M. (). „Willi Hennig als akademischer Lehrer”. În Schulz J. Fokus Biologiegeschichte. Zum 80. Geburtstag der Biologiehistorikerin Ilse Jahn. Berlin: Akadras. pp. 53–64 pp. ISBN 3-00-009209-9.
- Schmitt, M. (). „Willi Hennig and the Rise of Cladistics”. În Legakis, A.; Sfenthourakis, S.; Polymeni, R.; Thessalou-Legaki M. The New Panorama of Animal Evolution - Proceedings of the 18th International Congress of Zoology. Sofia - Moskau: Pensoft Publ. pp. 369–379 pp. ISBN 954-642-164-2.
- Vogel, J.; Xylander, W.R. (). „Willi Hennig - Ein Oberlausitzer Naturforscher mit Weltgeltung. Recherchen zu seiner Familiengeschichte sowie Kinder- und Jugendzeit”. Berichte der naturforschenden Gesellschaft Oberlausitz. 7/8: 131–141. ISSN 0941-0627.
Legături externe
![Commons](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
- Articol biografic despre Willi Hennig
- Biografie extinsă a lui Willi Hennig (în germană) Arhivat în , la Wayback Machine.
- Traducerea canadiană a colecției Arhivat în , la Wayback Machine. (pdf) a lucrărilor importante