Ahalazija
Ahalazija | |
---|---|
lat. | Achalasia |
Rendgenski snimak proširenog jednjaka - idiopatska (primarna) ahalazija | |
Specijalnost | Gastroenterologija, general surgery, Torakalna kirurgija |
Klasifikacija i eksterni resursi | |
ICD-10 | K22.0 |
ICD-9 | 530.0 |
OMIM | 200400 |
DiseasesDB | 72 |
MedlinePlus | 000267 |
eMedicine | radio/6 med/16 |
[uredi na Vikipodacima] |
Ahalazija, kardiospazam ili disinergija jednjaka predstavlja difuzni motorni poremećaj, koji se karakteriše oslabljenom peristaltikom i nemogućnošću relaksacije donjeg dela jednjaka.[1] Javlja se kod oba pola (češće kod muškaraca) između 30. i 60. godine života.[2]
Etiologija
Promene nastaju usled poremećaja neuro-mišićnog aparata, odnosno nedostatka vlakana Aerbahovog nervnog pleksusa (spleta nerava) u mišićnom sloju zida jednjaka.[2] Smatra se da denervaciju Aerbahovog spleta uzrokuju različiti faktori: virusi, bakterije, paraziti, toksične materije, metabolički poremećaji, oštećenja nervnih vlakana u toku operativnih zahvata i sl.[1]
Klinička slika
Parasimpatička vlakna koja imaju relaksirajuću ulogu u predelu donjeg sfinktera jednjaka nedostaju, i taj deo ne može da se normalno otvara za vreme prolaska hrane kroz jednjak. Bolest veoma često nastaje naglo sa pojavom disfagije (poremećaja gutanja), bilo posle stresnih situacija ili u toku akutnih bolesti gornjih respiratornih puteva. U početku se disfagija javlja tokom unošenja čvrste (nedovoljno sažvakane) hrane, a kasnije i kod unošenja kašaste i tečne hrane i napitaka. Tegobe vremenom postaju sve izraženije i bolesnici da bi progutali hranu uzimaju u toku obroka sve veću količinu tečnosti. U kasnijoj fazi bolesti dolazi do dilatacije (širenja) jednjaka i usporavanja tranzita kroz njega, što dovodi do pojave povraćanja, ruminacije (preživanja), osećaja lošeg zadaha iz usta, prelivanja hrane u dušnik i usnu duplju, kao i pojave aspiracionih bronhopneumonija i gubitka telesne težine. Bol u grudnom košu (nevezan za kardiovaskularna oboljenja) nastaje posle unošenja obilnih obroka i prestaje kada se jednjak isprazni.[1]
Komplikacije
Kao komplikacije osnovne bolesti mogu da se jave: zastojni ezofagitis (upala jednjaka), erozije, ulceracije, stvaranje divertikula (džepastih proširenja), perforacije zida, a najteža komplikacija je maligno oboljenje jednjaka.[1]
Dijagnoza
Dijagnoza ahalazije se postavlja na osnovu anamneze, radioskopije i radiografije, endoskopije i histološkog nalaza.
Lečenje
Primena nitrata sa dugotrajnim dejstvom ili blokatora kalcijumovih kanala smanjuje pritisak donjeg sfinktera jednjaka i poboljšava prolaz hrane. U upotrebi su i različiti pneumatski dilatatori kojima se postižu zadovoljavajući rezultati. Dijetetski režim (česti i manji obroci od tečno kašaste hrane bez jakih začina) smanjuju iritabilnu ulogu i sporije dolazi do erozivnih promena. Hirurško lečenje ima dugotrajniji efekat,[1] a potpuno izlečenje se postiže Helerovom kardiomiotomijom ili dilatacijom jednjaka balonom.[3][4]
Reference
- ↑ 1,0 1,1 1,2 1,3 1,4 „Ahalazija jednjaka”. Arhivirano iz originala na datum 16. 12. 2007. Pristupljeno 21. 12. 2007.
- ↑ 2,0 2,1 „Kardiospazam”. Arhivirano iz originala na datum 2017-12-02. Pristupljeno 21. 12. 2007.
- ↑ „Ahalazija”. Arhivirano iz originala na datum 2008-01-15. Pristupljeno 21. 12. 2007.
- ↑ „Klinički centar Banja Luka”. Pristupljeno 21. 12. 2007. [mrtav link][mrtav link]
Spoljašnje veze
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/15px-Commons-logo.svg.png)
- Pružanje pomoći, podrška i edukacija osoba obolelih od ahalazije Arhivirano 2018-11-01 na Wayback Machine-u (en)