Elbląg
Elbląg | |
---|---|
Koordinate: 54°10′N 19°24′E / 54.167°N 19.400°E / 54.167; 19.400 | |
Država | ![]() |
Vojvodstvo | Varminsko-mazursko |
Povjat | Elbląg |
Vlast | |
- gradonačelnik | Witold Wróblewski |
Površina | |
- Ukupna | 79.8 km²[1] |
Stanovništvo (2019.) | |
- Grad | 119,317[1] |
- Gustoća | 1,495 stan. / km²[1] |
Vremenska zona | UTC+1 (UTC+2) |
Poštanski broj | 82-300–82-315 [1] |
Pozivni broj | 95[1] |
Karta | |
![]() ![]() Elbląg class=notpageimage| Pozicija Elbląga u Poljskoj |
Elbląg (njemački: Elbing) je grad od 119,317 stanovnika[1] na sjeveroistoku Poljske u Varminsko-mazurskom vojvodstvu.[2]
Geografske karakteristike
Elbląg leži udaljen šesdesetak km istočno od Gdanjska, duž rijeke Elblag, koja desetak km sjeverno ima ušće u Vislansku lagunu.
Historija
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d6/Elbl%C4%85g%2C_uk%C5%82ad_urbanistyczny_Starego_Miasta.jpg/240px-Elbl%C4%85g%2C_uk%C5%82ad_urbanistyczny_Starego_Miasta.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8f/Gorzow_Wielkopolski_-_panoramio.jpg/240px-Gorzow_Wielkopolski_-_panoramio.jpg)
Elbląg je nikao uz zamak kog su Teutonski vitezi podigli 1237.[2] Status grada dobio je 1246. a već krajem 13. vijeka postao je jedan od gradova moćnog Hanzeatskog saveza. Krajem 16. vijeka postao je glavna istočnopruska luka za trgovinu sa Engleskom.[2]
Vremenom je pijesak zatrpao Vislansku lagunu, pa je luci opao značaj. Ponovno je oživjela kad je 1872. prokopan kanal dug 159 km do Ostróda na jugu.
Od 1772. za Prve podjele Poljske je dio Kraljevine Pruske. U to vrijeme je pijesak zatrpao Vislansku lagunu, pa je luci opao značaj, a i trgovini je doživjela krizu. Umjesto tog je tokom 19. vijeka izrastao u snažan industrijski centar. Luka je oživjela kad je 1872. prokopan kanal dug 159 km do Ostróda na jugu.[2]
Grad je teško razoren za Drugog svjetskog rata, kao snažna utvrda Wehrmachta, na koju su januaru 1945. navalile jedinice Crvene armije.[2]
Nakon rata je mukotrpno obnavljan, dijelovi Starog grada i do 1991.[2] Dotad većinsko nijemačko stanovništvo je kompletno zamjenjeno poljskim iz krajeva koje je anektirao Sovjetski savez.
Privreda i obrazovanje
Današnji Elbląg je veliko raskršće željezničkih pruga i prometna luka. Njegova ekonomija bazira se na metalurgiji, proizvodnji teških strojeva (uključujući turbine), pilanama, pivarstvu i poljoprivredi. Elbląg je i grad brojnih srednjih škola i nekoliko fakulteta.[2]
Pobratimski gradovi
|
Izvori
Vanjske veze
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/15px-Commons-logo.svg.png)
- Urząd Miejski Elbląga (službene stranice) (pl)