Jasna Šekarić
|
uredi ![]() | |
Jasna Šekarić (Beograd 17. decembar 1965. godine kao Jasna Brajković) je srpska sportistkinja i reprezentativka Srbije u streljaštvu. Višestruka je olimpijska, svetska i evropska prvakinja.
Privatan život
Odrasla je u Osijeku, gde je počela da se bavi streljaštvom. U školskoj sekciji se prvo takmičila puškom i imala lepe plasmane na regionalnim đačkim takmičenjima. Nešto kasnije počela je da koristi pištolj. 1990. ponovo dolazi u Beograd i zatim slede uspešne godine na sportskom i privatnom planu.
Razvedena je i ima dvoje dece, Leu i Luku.
Karijera
Više puta je proglašavana za najbolju sportiskinju i strelca Jugoslavije, Hrvatske, SCG, Srbije. 1988. i 1994. godine dobila je zlatnu značku Sporta, nagradu za najboljeg sportistu u Jugoslaviji, a od Sportskog saveza Srbije je primila "majsku nagradu" 2008. godine. Tri puta, 1990, 1995. i 2005. je proglašavana za najboljeg strelca u svetu, a 2000. godine Međunarodna sportska streljačka federacija (ISSF) ju je proglasila za najboljeg strelca sveta 20. veka. U karijeri je osvojila preko 90 medalja na velikim takmičenjima (Olimpijske igre, svetska i evropska prvenstva, svetski kupovi, Mediteranske igre...).
Na Olimpijskim igrama osvojila je pet medalja, jedno zlato, tri srebra i jednu bronzu. Jedini je strelac, koji je na svakom nastupu na Olimpijskim igrama uspeo da se plasira u finale. Dva puta olimpijsko zlato joj je zamalo izmaklo. U Barseloni 1992, je izgubila zlatnu olimpijsku medalju uprkos činjenici da je imala identičan rezultat kao pobednica, Marina Logvinenko. Situacija se ponovila i na Olimpijskim igrama u Atini 2004. godine, kada je Jasna posle osnovnog dela i kvalifikacija imala isti rezultat kao i šampionka Olena Kostevič (Ukrajina). Ukrajinka je bila bolja od Šekarićke u „raspucavanju“. Na Olimpijskim igrama 2008. u Pekingu je nosila srpsku zastavu na ceremoniji otvaranja, a u takmičenju osvojila šesto mesto.
Iako nije menjala državljanstvo, učestvovala je pod četiri različite zastave, na njenih šest Olimpijskih igara. 1988 je nastupala za SFR Jugoslaviju. 1992 je nastupala kao nezavisni učesnik, jer je SR Jugoslavija bila pod sanckijama. Naredna tri puta je nastupala za SR Jugoslaviju, odnosno Srbiju i Crnu Goru, a konačno, 2008 za Srbiju. Samo je još srpsko-američki stonoteniser Ilija Lupulesku nastupio pod četiri različite zastave, ali je on menjao državljanstvo.
Jasna je članica streljačkog kluba Crvena zvezda.
Najveći uspesi
Tri puta je bila svetska prvakinja (Budimpešta 1987, Sarajevo 1989. i Milano 1994.), a četiri puta evropska šampionka (Espo 1986, Mančester 1991, Budimpešta 1992, Budimpešta 1996, Beograd 2005).
Olimpijske igre
- Seul 1988.: zlatna medalja (vazdušni pištolj), bronzana (malokalibarski pištolj)
- Barselona 1992: srebrna medalja (vazdušni pištolj)
- Atlanta 1996: 4. mesto (vazdušni pištolj)
- Sidnej 2000: srebrna medalja (vazdušni pištolj)
- Atina 2004: srebrna medalja (vazdušni pištolj)
- Peking 2008: 6. mesto (vazdušni pištolj)
Kristalni globusi (pobeda na finalu Svetskog kupa)
- 1988: MK pištolj
- 1990: vazdušni pištolj
- 1996: vazdušni pištolj
- 1997: vazdušni pištolj
- 2005: vazdušni pištolj
Spoljašnje veze
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/15px-Commons-logo.svg.png)
- Zvanična prezentacija Jasne Šekarić (sh)
- Portret Jasne šekarić na sajtu ISSF. Arhivirano 2016-03-07 na Wayback Machine-u (en)
- p
- r
- u
- Franjo Mihalić (1957)
- Svetozar Gligorić (1958)
- Stanko Lorger (1959)
- Radivoj Korać (1960)
- Miroslav Cerar (1961)
- Milan Galić (1962)
- Miroslav Cerar (1963)
- Miroslav Cerar (1964)
- Branislav Lončar (1965)
- Vera Nikolić (1966)
- Ivo Daneu (1967)
- Đurđa Bjedov (1968)
- Dragan Džajić (1969)
- Desanka Pešut (1970)
- Sreten Damjanović (1971)
- Mate Parlov (1972)
- Marijan Beneš (1973)
- Mate Parlov (1974)
- Nenad Stekić (1975)
- Matija Ljubek (1976)
- Šaban Seidiju (1977)
- Dražen Dalipagić (1978)
- Miodrag Perunović (1979)
- Slobodan Kačar (1980)
- Borut Petrič (1981)
- Dragan Kićanović (1982)
- Dragutin Šurbek (1983)
- Šaban Trstena (1984)
- Dražen Petrović (1985)
- Veselin Vujović (1986)
- Mateja Svet (1987)
- Jasna Šekarić (1988)
- Dragomir Bečanović (1989)
- Dragutin Topić (1990)
- Dejan Savićević (1991)
- Slobodan Branković (1992)
- Igor Miladinović (1993)
- Jasna Šekarić (1994)
- Aleksandar Đorđević (1995)
- Aleksandra Ivošev (1996)
- Predrag Mijatović (1997)
- Dejan Bodiroga (1998)
- Vladimir Grbić (1999)
- Vladimir Grbić (2000)
- Aleksandar Šoštar (2001)
- Dejan Bodiroga (2002)
- Vladimir Vujasinović (2003)
- Denis Šefik (2004)
- Danilo Ikodinović (2005)
- Olivera Jevtić (2006)
- Novak Đoković (2007)
- Milorad Čavić (2008)
- Nađa Higl (2009)
- Novak Đoković (2010)
- Novak Đoković (2011)
- Milica Mandić (2012)
- Emir Bekrić (2013)
- Davor Štefanek (2014)
- Novak Đoković (2015)