Megara
megara (Μέγαρα) | |
---|---|
Lokacija | |
![]() ![]() | |
Koordinate | 38°00′N 23°20′E / 38.000°N 23.333°E / 38.000; 23.333 |
Vremenska zona: | EET/EEST (UTC+2/3) |
Visina (centar): | 4 m (13 ft) |
Vlasti | |
Država: | Grčka |
Periferija: | Atika |
Prefektura: | Zapadna Atika |
Gradonačelnik: | Dimitrios G. Stratiotis |
Statistike o stanovništvu (godine 2001) | |
Uže gradsko jezgro | |
- Stanovništvo: | 28.195 |
- Area:[1] | 322,210 km² (124 sq mi) |
- Gustina: | 88 /km² (227 /sq mi) |
Kodovi | |
Poštanski kodovi: | 191 00 |
Pozivni brojevi: | 22960 |
Web-sajt | |
www.megara.gr | |
![]() |
Megara (grčki: Μέγαρα ('Velike kuće')) je grad (23.032 stanovnika godine 2001.) u Atici u Grčkoj. Nalazi se u sjevernom dijelu Korintske prevlake nasuprot otoka Salamine, koji je u drevno doba pripadao Megari, a kasnije ga je preuzela Atena.
Historija
Megara je bila jedna od četiri oblasti Atike, utjelovljena u četiri mitska sina kralja Pandiona II, od koga je Nisos bio vladar Megare. Megara je također bila trgovačka luka, a narod koristio brodove i bogatstvo kako bi stekao prednost nad vojskama susjednih polisa. Imala je dvije luke , Pegae, na zapadu i Korintskom zaljevu i Nisaeau, na istoku i Saronskom zaljevu Egejskog mora.
U historijsko doba je Megara bila rani vazal Korinta, u čije ime su kolonisti Megare osnovali Megaru Hyblaeu, mali polis sjeverno od Sirakuze na Siciliji. Megara je potom vodila s Korintom rat za nezavisnost, i kasnije (cca. 667. pne.) osnovala Bizantij, isto kao i Kalhedon.
U peloponeskom ratu (cca. 431. pne.-404. pne.), Megara je bila saveznica Sparte. Megarski ukaz se smatra jednim od "uzroka" tog rata. ("Ancient Greece: A Political, Social, and Cultural History" Pomeroy, Burstein, Donlan, Roberts; OUP 1999)
Najpoznatiji građanin Megare u antici bio je Byzas. Megaranci su u prošlosti bili poznati po svojoj sklonosti da grade i bogato ukrašavaju hramove. Sv. Jeronim je 409. godine (pismo cxxiii.15 [1]) pisao "Postoji uzrečica o Megarcima... 'Grade kao da će živjeti vječno; žive kao da će umrijeti sutra.'"
Općina Megara
Danas se Megara smatra predgrađem Atene. Oko 28.195 stanovnika živi opžini. Nalazi se oko 42 km zapadno od Atene u prefekturi Zapadna Atika, a povezana je auto-cestom za Peloponez, Zapadnu Grčku i Atenu. Također je vezana uz prigradsku željeznicu. Megara se nalazi u ravnici Megaris. Ima najveću površinu od svih općina u periferiji Atika, kao i najveći broj stanovnika Zapadne Atike. Lokalnom ekonomijom je dominirala poljoprivreda sve do masovne izgradnje stambenih objekata 1960-ih i 1970-ih.
3 km južno od Megare je naselje Pachi, poznato po ribljim restoranima. Nea Peramos je susjedni grad na istoku, a Kakia Skala na zapadu. Na jugu je vojni aerodrom. Južno od Megare je Megarski zaljev. Najveća naselja u općini su Kinéta (1972), Spárta (712), Vlycháda (694) i Aigeiroúses (479).
Komune
- Kineta
- Sparta
Stanovništvo kroz historiju
Godina | Stanovništvo komune | Promjena | Stanovništvo općine |
---|---|---|---|
1981. | 20.814 | - | |
1991. | 20.403 | -411/-1,97% | 25.061 |
2001. | 23.032 | 2.629/12,89% | 28.195 |
Vanjske veze
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/15px-Commons-logo.svg.png)
- GTP - Ancient Megara
- GTP - Megara
- GTP - Municipality of Megara
- Indexmundi - Megara
- Karte i aviosnimke:
- Geographical coordinates: 37°59′40″N, 23°20′18″E
- Mapquest - Megara
Sjeverozapad: Korintski zaljev | Sjever: Vilia i Mandra | Sjeveroistok: Mandra |
Zapad: Loutraki i Agioi Theodoroi | Megara | Istok: Nea Peramos |
Jug: Saronski zaljev, Megarski zaljev (SE) |
Povezano
- Zajednice Atike
- ↑ „Basic Characteristics”. Ministry of the Interior. www.ypes.gr. Pristupljeno 07. 08. 2007.