Sevnica
Sevnica | |
---|---|
Koordinate: 46°0′N 15°18′E / 46.000°N 15.300°E / 46.000; 15.300 | |
Država | ![]() |
Pokrajina | Dolenjska |
Statistička regija | Donjoposavska regija |
općina | Občina Sevnica |
Površina | |
- Ukupna | 5.0 km² |
Visina | 183 |
Stanovništvo (2013.) | |
- Urbano područje | 4 548[1] |
Vremenska zona | UTC+1 (UTC+2) |
Poštanski broj | 8290 |
Službene stranice www.obcina-sevnica | |
Karta | |
![]() ![]() Sevnica |
Sevnica (njemački:Lichtenwald) je grad od 4 548 i administrativni centar istoimene Občine Sevnica u istočnoj Sloveniji.[1]
Sevnica je nekad bila poznata kao tekstilni centar bivše Jugoslavije - zbog tvornica i škole, koja je bila rasadnik kadrova tog profila za evropski jugoistok.
Geografske karakteristike
Sevnica leži na istoku Slovenije u pokrajini Štajerska, u kotlini rijeke Save.
Grad je udaljen oko 40 km južno od Celja i 80 km istočno od Ljubljane.
Historija
Naselje na tom mjestu prvi put se spominje krajem srednjeg vijeka - 1275. i to pod njemačkim imenom Lichtenwald, jer su u to vrijeme tim krajem vladali salzburgški biskupi.[2] U to vrijeme (oko 1292.) podignuta je i utvrda na brdu iznad grada - Gornji grad, koja je vijekovima dominira nad savskom kotlinom.
Nakon njih su relativno kratko vladali ugarski kraljevi, da bi nakon njih vladali Habsburgovci, sve do kraja Prvog svjetskog rata.[2] 16. vijek obilježili su turski upadi i ustanci kmetova, oni su ga za ustanka - 1573. čak uspjeli i zauzeti, pa je zbog tog ponovno utvrđen.
Grad je dobio pravo trgovanja 1322., a od 1513. i pravo organiziranja sajmova, koje im je car Joseph II. 1783. ograničio na ljetne stočne sajmove.[2]
Željeznička pruga stigla je do grada 1862.[2] za Austro-Ugarske ali kako nije bilo mjesta u centru, stanica je napravljena pored Save, pa je to postao zametak novog kvarta.
Za Drugog svjetskog rata Sevnica je zajedno sa Štajerskom anektirana u Treći Reich, i trebala je postati etničko čisti njemački kraj, pa su iz nje nasilno iseljeni brojni Slovenci i svi ostali negermanski stanovnici.[2]
Znamenitosti
Najveća znamenitost grada je utvrda iznad grada Sevniški grad iz 13. vijeka.
Privreda
Zlatne godine Sevnice bile su 1960e kad je grad imao oko 5 000 stanovnika, ali i 2 tekstilne tvornice (Lisca i Inplet), 2 tvornice namještaja (Kopitarna i Stilles), 2 pogona metalurške (Inkos i Preis) i 1 pogon kemijske industrije (Tanin).[2]
Poznati sugrađani
- Melania Trump, manekenka i fotomodel, žena američkog milijunaša Donalda Trumpa.
Izvori
Vanjske veze
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/15px-Commons-logo.svg.png)
- Službene stranice grada (sl)
- p
- r
- u
Ajdovščina • Bled • Bovec • Brežice • Celje • Cerknica • Črnomelj • Domžale • Dravograd • Gornja Radgona • Grosuplje • Hrastnik • Idrija • Ilirska Bistrica • Izola • Jesenice • Kamnik • Kočevje • Koper • Kostanjevica na Krki • Kranj • Krško • Laško • Lendava • Litija • Ljubljana • Ljutomer • Logatec • Maribor • Medvode • Mengeš • Metlika • Mežica • Murska Sobota • Nova Gorica • Novo mesto • Ormož • Piran • Postojna • Prevalje • Ptuj • Radeče • Radovljica • Ravne na Koroškem • Ribnica • Rogaška Slatina • Ruše • Sevnica • Sežana • Slovenska Bistrica • Slovenj Gradec • Slovenske Konjice • Šempeter pri Gorici • Šentjur • Škofja Loka • Šoštanj • Tolmin • Trbovlje • Trebnje • Tržič • Velenje • Višnja Gora • Vrhnika • Zagorje ob Savi • Žalec • Železniki • Žiri
Gornji Grad • Lož • Turnišče • Vipavski Križ