Siniša Stanković
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/72/Disambig.svg/20px-Disambig.svg.png)
Siniša Stanković | |||
---|---|---|---|
![]() Siniša Stanković | |||
Datum rođenja | (1892-03-26)26. 3. 1892. | ||
Mesto rođenja | Zaječar![]() | ||
Datum smrti | 24. 2. 1974. (dob: 81) | ||
Mesto smrti | Beograd, ![]() ![]() | ||
Profesija | biolog | ||
predsednik ASNO Srbije | |||
Period | 1944—1945. | ||
predsednik Prezdijuma Narodne skupštine Srbije | |||
Period | 1945—1953. | ||
Prethodnik | niko | ||
Naslednik | Petar Stambolić | ||
Odlikovanja |
|
Siniša Stanković (Zaječar, 26. mart 1892 — Beograd, 24. februar 1974) je bio srpski biolog, član Srpske akademije nauka i umetnosti i osnivač Instituta za ekologiju i biogeografiju SANU, direktor Biološkog instituta Srbije.
Biografija
Prirodne nauke je studirao na univerzitetima u Beogradu i Grenoblu. Bio je predavač nekoliko bioloških disciplina na univerzitetu u Beogradu, gde je 1934. godine izabran za redovnog predavača.
Siniša Stanković je bio član SANU i dopisni član Akademije u Nansiju i Masarikove akademije u Pragu. Bio je predsednik akademskog saveta FNRJ.
Za dopisnog člana SANU izabran je 1934. godine, a za redovnog 1946. godine. Bio je član Komisije za obnovu univerziteta od 1944. godine.
Dok je Srbija bila okupirana u Drugom svetskom ratu bio je član Glavnog narodnoslobodlilačkog odbora. Veliki deo rata je proveo u koncentracionom logoru na Banjici odakle je krajem rata pobegao i ilegalno živeo u okupiranom Beogradu.
Posle oslobođenja bio je predsednik Narodnoslobodilačkog fronta Beograda, ASNOS-a, a od 1944. do 1953. godine bio je predsednik Prezidijuma Narodne skupštine Srbije.
U posleratnom periodu zastupao je Jugoslaviju na međunarodnim skupovima i radio na obnavljanju naučne delatnosti.
Siniša Stanković je jedan od utemeljivača ekološkog pravca u biologiji.
Bavio se i proučavanjem živih bića u jezerima, ali i u drugim slatkim vodama, kao i problemima biogeografije.
Njegovi najznačajniji radovi nastali su na osnovu ispitivanja života u Ohridskom jezeru.
Po njemu je jedna vrsta lažnih skorpija dobila ime, to je retka vrsta koja živi samo u Srbiji (Neobisium stankovici). Po njemu je takođe dobio ime Institut za biološka istraživanja „Siniša Stanković“.
Dela
Siniša Stanković je napisao veliki broj naučnih radova i univerzitetskih udžbenika. Od krupnijih dela objavio je:
- „Životni prostor“ - delo u kome kritikuje rasizam i nacizam
- „Okvir života“ - popularna ekologija
- „Ohridsko jezero i njegov živi svet“ - monografija
Povezano
Literatura
- Mala enciklopedija Prosveta - Opšta Enciklopedija (A-Lj). Izdavačko preduzeće „Prosveta“, Beograd 1959.
Spoljašnje veze
- Institut za biološka istraživanja "Siniša Stanković"