Skandinavski masiv
Skandinavski masiv | |
---|---|
![]() Galdhøpiggen, najviši vrh masiva | |
Visina | ![]() |
Ostali vrhovi | Kebnekaise 2104 m , Halti 1324 m. |
Lokacija | |
Država | ![]() ![]() ![]() |
Skandi (šve. Skanderna, Fjällen ili Kölen; fin. Köli; nor. Kjølen) su planinski masiv koji prolazi kroz Skandinavski poluotok. Masiv je nastao kaledonskom orogenezom. Zapadna strana masiva je strma i ošto pada u Sjeverno i Norveško more, tvoreći poznate fjordove u Norveškoj, dok na sjeveroistoku masiv se polako spušta prema Finskoj. Na sjeveru tvori granicu između Norveške i Švedske s vrhovima višim od 2.000 m kod Arktičkog kruga. Masiv je dug 1700 km , a širok 320 km.[1]
Samo mali dio masiva se nalazi u sjeverozapadnoj Finskoj, ali su to tek niska brda. Planine nisu jako visoke, ali su na mjestima vrlo strme. Galdhøpiggen u južnoj Norveškoj je najviši vrh s 2469 metara, Kebnekaise je najviši vrh na švedskoj strani s 2104 m , dok je Halti najviši vrh u Finskoj s 1324. Kombinacija sjeverne lokacije i vlage s sjevernog Atlantika rezultat je nastanka mnogih ledenih polja i ledenjaka. Temperatura pada s povećanjem nadmorske visine, a permafrost (geol. trajno zamrznuto tlo) postaje uobičajno na oko 1500 metara nadmorske visine, na svojoj zapadnoj padini u južnoj Norveškoj i na oko 1200 metara na istočnoj padini u južnoj Norveškoj u blizini granice sa Švedskom. U sjevernoj Norveškoj, permafrost postaje uobičajna na oko 800 do 900 m na zapadnoj padini i oko 200 do 300 metara na istočnoj padini.[2]
Galerija
- Glittertind
- Falketind u Jotunheimenu
- Nacionalni park Abisko