Опсада Сарда (547. п. н. е.)
Опсада Сарда (547. п. н. е.) | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
Део војних похода Кира Великог | |||||||
![]() Карта Лидије са означеним градом Сардом | |||||||
| |||||||
Сукобљене стране | |||||||
Лидија | Ахеменидско царство | ||||||
Команданти и вође | |||||||
Крез | Кир Велики Харпаг Оебар | ||||||
Јачина | |||||||
непознато | непознато | ||||||
Жртве и губици | |||||||
непознати | минимални |
Опсада Сарда(547. п. н. е.) је била задња и одлучујућа битка између лидијског краља Креза и перзијског владара Кира Великог. Након заустављања лидијске инвазије у бици код Птерије, Кир Велики је одлучио да изненада нападне Лидију[1] и тиме уклони опасност са запада. Војска Персијског царства победила је Лидијце и њихове савезнике у бици код Тимбре после чега су све лидијске територије потпале под персијску власт, док су се краљ Крез и остаци његове војске повукли у главни град Сард. Опсада града је трајала свега две недеље[2], након чега је Лидијска краљевина и званично анектирана од стране Персијанаца. Према Ктезију, током опсаде града персијски генерал Оебар је саветовао Кира Великог да персијски војници ходају на моткама како би изгледали као џиновски ратници, што је наводно престравило грађане Сарда и довело до пада самог града.[3] Након опсаде Сарда Јоњани и други малоазијски Грци побунили су се против Кира, али је њихов устанак 542. п. н. е. угушио Харпаг[4], један од најбољих заповедника у персијској војсци.
Извори
- ^ Herodot, I. 76.
- ^ Briant 2002, стр. 36.
- ^ „Oebar (Oebares), AncientLibrary.com”. Архивирано из оригинала 19. 10. 2012. г. Приступљено 05. 08. 2017.
- ^ „Harpag (Livius.org, Jona Lendering)”. Архивирано из оригинала 03. 11. 2005. г. Приступљено 05. 08. 2017.