Vaginitis
Vaginitis | |
---|---|
Klasifikacija i spoljašnji resursi | |
Specijalnost | ginekologija |
MKB-10 | N76.0-N76.1 |
MKB-9-CM | 616.1 |
DiseasesDB | 14017 |
MedlinePlus | 000897 |
eMedicine | med/3369 med/2358 emerg/631 emerg/639 |
MeSH | D014627 |
[uredi na Vikipodacima] |
Vaginitisi (vulvovaginitisi) predstavljaju grupu zapaljenskih oboljenja donjeg genitalnog trakta, koji uključuje vaginu i vulvu, a izazvani su vrlo poliomorfnom etiologijom – od iritacije, preko zapaljenskih faktora tipa bakterija, virusa, gljivica, do mehaničkih i termičkih faktora.[1][2]
Uzroci
Uzroci nastanka vrlo su raznoliki počevši od mehaničkih faktora tipa iritacije, mikropovreda, povreda osetljive kože i sluzokože, koje nastaju prilikom mehaničkih manipulacija kao što je, na primer, depilacija. Prilikom depilacije dešava se da koža vulve i sluzokoža ulaza u vaginu, inače vrlo osetljiva, bivaju oštećene različitim mikropovredama. Depilacije se preporučuju, ali žena bi trebalo sama da odredi način koji joj najviše odgovara.
Lečenje iritacija
Kad se primeti mehanička iritacija praćena određenim crvenilom ili peckanjem, uzima se bris, Papa nalaz sa tog mesta, i ukoliko se ustanovi da su ti rezultati u redu, obično se prepisuju epitelijansi tipa krema, masti, dakle nešto za održavanje normalne pH vrednosti vagine.
Zanimljivosti
Kod žena u reproduktivnom periodu, najčešći uzrok vulvovaginitisa jesu bakterijske infekcije, jer je seksualna i hormonska aktivnost u tom dobu najintenzivnija. S druge strane, starije žene zbog nekih hroničnih bolesti kao što je dijabetes obično obolevaju od kandidijaznog vulvovaginitisa, a često se dešavaju i zapaljenja uzrokovana Trichomonasom. Naročito se to dešava leti kada se koriste bazeni, banje, plaže, a kod starijih žena, zbog nedostatka hormona i istanjene sluzokože, iritacije budu uporne i dugotrajne.
Reference
Literatura
- Jaquiery A, Stylianopoulos A, Hogg G, Grover S (1999). „Vulvovaginitis: clinical features, aetiology, and microbiology of the genital tract”. Arch. Dis. Child. 81 (1): 64—7. PMC 1717979
. PMID 10373139. doi:10.1136/adc.81.1.64.
- I, Brook (2002). „Microbiology and management of polymicrobial female genital tract infections in adolescents”. J Pediatr Adolesc Gynecol. 15 (4): 217—26. PMID 12459228. doi:10.1016/S1083-3188(02)00159-6.
- Joesoef MR, Schmid GP, Hillier SL (1999). „Bacterial vaginosis: review of treatment options and potential clinical indications for therapy”. Clin. Infect. Dis. 28 (Suppl 1): S57—65. PMID 10028110. doi:10.1086/514725.
- Ozkinay E (2005). „The effectiveness of live lactobacilli in combination with low dose estriol to restore the vaginal flora after treatment of vaginal infections”. IBJOG. 112 (2): 234—240; quiz 440—1. PMID 15663590. doi:10.1111/j.1471-0528.2004.00329.x.
- Reed BD, Slattery ML, French TK (1989). „The association between dietary intake and reported history of Candida vulvovaginitis”. J Fam Pract. 29 (5): 509—15. PMID 2553850.
- Rodgers CA, Beardall AJ (1999). „Recurrent vulvovaginal candidiasis: why does it occur?”. Int J STD AIDS. 10 (7): 435—9; quiz 440—1. PMID 10454177. doi:10.1258/0956462991914429. [мртва веза]
Spoljašnje veze
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
Klasifikacija | D |
---|---|
Spoljašnji resursi |
|