Området är kuperat och har omkring 1000 sjöar samt 23 naturreservat. Traditionellt har handels- och industrisektorerna varit de huvudsakliga sysselsättningsområdena även om jord- och skogsbruk fortfarande är viktiga.
Med undantag för åren 1990 och 2020 har kommunens befolkning minskat sedan 1870-talet, då befolkningen var ungefär dubbelt så stor som på början av 2020-talet. Makten har nästan alltid legat hos de borgerliga partierna, men sedan 2014 och åtminstone fram till 2022 styrs kommunen av en regnbågsallians.
Kommunen är belägen vid gränsen till Norge och Västra Götalands län, med närhet till större städer som Oslo, Karlstad och Göteborg. Största delen av kommunen ligger i landskapet Värmland, men en liten del i sydost ligger på Dalboredden i nordligaste Dalsland.
Området är kuperat, i synnerhet den nordöstra delen. Större dalgångar finns kring exempelvis Töcksfors, Holmedal och Karlanda.[8]
Det finns gott om sjöar i kommunen. Totalt omkring &&&&&&&&&&&01000.&&&&&01 000 stycken.[9] Bland de större finns Foxen, Lelång och Järnsjön samt Västra och Östra Silen som framhäver sprickdalarna som löper från norr till söder. Sjöarna är ofta belägna 100–150 meter lägre än krönen på omgivande bergsryggarna.[8]
Nedan presenteras andelen av den totala ytan 2020 i kommunen jämfört med riket.[10]
Årjängs kommun
Hela riket
Bebyggelse (2,9 %)
Skog (88,3 %)
Öppen myrmark (3,4 %)
Jordbruksmark (3,9 %)
Övrig mark (1,5 %)
Bebyggelse (3,1 %)
Skog (68,0 %)
Öppen myrmark (7,2 %)
Jordbruksmark (7,4 %)
Övrig mark (14,3 %)
Naturskydd
Det finns 23 naturreservat i kommunen.[11]Glaskogen är Värmlands största naturreservat och är beläget i ett kuperat område. Reservatet inkluderar "komplexa sjösystemen med sjöar, tjärnar, älvar, småbäckar samt anslutande myrar och mossar".[12] I Låssbyn finns aspskog,[11] och ängsmarkerna i Tegen gestaltar småskaligt och variationsrikt jordbruk från gamla tider.[13]
I Årjäng har de borgerliga partierna nästan alltid styrt kommunen, med Centerpartiet som ordförande i kommunstyrelsen. Men efter valet 2014 valde Kristdemokraterna, Moderaterna och Liberalerna att lämna Centerpartiet och istället styra med Socialdemokraterna eftersom de inte var eniga om att stänga ner byskolorna. Efter valet 2018 styr en majoritetskoalition bestående av Socialdemokraterna, Centerpartiet och Miljöpartiet. Förhandlingar skedde mellan allianspartierna, för att kunna laga sprickan mellan dem och bilda ett majoritetsstyre, men när det kom till knäckfrågorna så räckte det inte.
Efter valet 2022 tog Kristdemokraterna, Moderaterna och Liberalerna över makten i Årjäng genom ett valtekniskt samarbete med Sverigedemokraterna. Kristdemokraternas Jonas Ås blev därmed kommunstyrelsens ordförande.
Data hämtat från Statistiska centralbyrån och Valmyndigheten.
Nämnder
Kommunstyrelse
Kommunstyrelsen består av 11 ledamöter. Förutom det som åligger kommunstyrelsen enligt lag är Årjängs kommuns kommunstyrelse även "arbetslöshetsnämnd och ansvarig för kommunens uppgifter i civilförsvarsfrågor". Vidare har kommunstyrelsen även ansvar för "översiktsplanering, avfallsplanering, renhållning, underhåll av kommunens fastighetsbestånd och vägar med mera. Kommunstyrelsen har också ansvar för den ekonomiska förvaltningen och personalpolitiken". För att stödja sitt arbete har kommunstyrelsen ett utskott, kommunstyrelsens arbetsutskott.[16]
Katarina Johannesson, Centerpartiet, 2008–2014[25][26]
Daniel Schützer, Socialdemokraterna, februari 2014–2022[27][28]
Jonas Ås, Kristdemokraterna, 1 januari 2023–[29]
Denna lista hämtas från Wikidata. Informationen kan ändras där.
Övriga nämnder
Den här artikeln eller det här avsnittet innehåller inaktuella uppgifter och behöver uppdateras. (2024-06) Motivering: Avsnittet behöver uppdateras efter valet 2022Hjälp gärna Wikipedia att åtgärda problemet genom att redigera artikeln eller diskutera saken på diskussionssidan.
Traditionellt har handels- och industrisektorerna varit de huvudsakliga sysselsättningsområdena. Men jord- och skogsbruk är fortfarande viktiga, detta trots att andelen sysselsatta inom dessa områden minskat från 17 procent 1985 till 9 procent i början på 2020-talet. Kommunen är den största enskilda arbetsgivaren.[8] Förenade Care AB var den största privata arbetsgivaren med 175 anställda 2020.[31] Ett av de större industriföretagen är Hansa Wermech Töcksfors AB som tillverkar tunnplåtsprodukter.[8]
Infrastruktur
Transporter
Europaväg 18 utgör en av de huvudsakliga förbindelserna genom kommunen. Utöver detta passerar länsvägarna 172 och 177 genom kommunen.[32]
Utbildning
Det fanns åtta grundskolor i kommunen varav en fristående, enligt uppgifter från 2022.[33] Årjängs gymnasieskola är den enda gymnasieskolan i området.[34] Tre kilometer utanför centralorten, vid Västra silen, ligger Kyrkeruds folkhögskola med konstnärlig inriktning.[35]
Befolkning
Demografi
Befolkningsutveckling
Kommunen har 9 906 invånare (31 mars 2024), vilket placerar den på 218:e plats avseende folkmängd bland Sveriges kommuner.
Befolkningsutvecklingen i Årjängs kommun 1810–2020[36][37]
År
Folkmängd
1810
9 785
1820
10 941
1830
13 502
1840
15 337
1850
17 427
1860
19 650
1870
19 830
1880
19 608
1890
18 754
1900
18 159
1910
16 055
1920
14 848
1930
14 820
1940
14 021
1950
13 049
1960
11 451
1970
9 995
1975
9 825
1980
9 805
1985
9 829
1990
10 235
1995
9 897
2000
9 790
2005
9 800
2010
9 855
2015
9 869
2020
9 996
Anm: Informationen gäller för dagens kommungränser. Äldre informationen är ihopsamlad från tidigare kommuner eller från socknarna som idag ingår i kommunen.
Utländsk bakgrund
Den 31 december 2014 utgjorde antalet invånare med utländsk bakgrund (utrikes födda personer samt inrikes födda med två utrikes födda föräldrar) 2 125, eller 21,67 % av befolkningen (hela befolkningen: 9 804 den 31 december 2014).[38]
Invånare efter de vanligaste födelseländerna
Följande länder är de 10 vanligaste födelseländerna för befolkningen i Årjäng kommun.[39]
En träskulptur i offentlig miljö är Årjängstrollet. Sedan 2008 då Årjängs centrum byggdes om har trollet varit placerat på torget. Troller har bland annat uppmärksammats av Thore Skogman som skrev låten Årjängstroll.[40]
Hällmålningar från stenåldern har uppmärksammats på ett flertal öar i den norra delen av sjön Stora Le. Målningarna är gjorda med rödockrafärg och avbildar främst djur men också människor. Ett annat kulturarv är Långelanda tingshus som byggdes 1802 och var i bruk fram till 1936. Byggnaden kompletterades med fristående häkte och arkivhus på 1920-talet. Byggnaden, som är rödmålad, består av en våning och inkluderar tingssal, kök samt övernattningsrum för bland annat häradshövdingen.[40]
Kommunvapen
Årjängs kommunvapen är nyskapat efter kommunbildningen och registrerades hos PRV1974. Av de tidigare enheterna hade såväl köpingen som Töcksmarks landskommun vapen tidigare. Båda utgick från motivet i Nordmarks häradssigill, som visade en björn. Det nya kommunvapnet skapades som en kombination av de två tidigare vapnen.
Vid 17 tillfällen varje år arrangeras travtävlingar på Årjängstravet. Stortravet arrangeras årligen andra helgen i juli med trav på fredagen och elittrav på lördagen. Arrangemanget besöks årligen av omkring 10 000 personer. Dessutom arrangeras ponnytrav, lokala bygdetrav och klubbtävlingar.[41]
Se även
Personer med anknytning till Årjängs kommun
Referenser
^Värmlands kommunslogans – bra eller töntiga?, Nya Wermlands-Tidningen, 18 juli 2007, läs onlineläs online.[källa från Wikidata]
^ [a b] Folkmängd och befolkningsförändringar - Kvartal 1, 2024, SCB, 14 maj 2024, läs online.[källa från Wikidata]
^ [a b c d] Land- och vattenareal per den 1 januari efter region och arealtyp. År 2012–2019, SCB, 21 februari 2019, läs online.[källa från Wikidata]
^ [a b] Största offentliga arbetsgivare, Näringslivets ekonomifakta, läs online, läst: 30 oktober 2020.[källa från Wikidata]
^Andersson, Per (1993). Sveriges kommunindelning 1863–1993. Mjölby: Draking. Libris 7766806. ISBN 91-87784-05-X
^Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Arvika tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)
^ [a b c d] ”Årjäng - Uppslagsverk - NE.se”. www.ne.se. https://www.ne.se/uppslagsverk/encyklopedi/l%C3%A5ng/%C3%A5rj%C3%A4ng. Läst 5 juni 2022.
^”Välkommen till Årjängs kommun”. Årjäng – Visit Värmland. https://visitvarmland.com/arjang/aktiviteter/valkommen-till-arjangs-kommun. Läst 5 juni 2022.
^”Markanvändningen i Sverige efter region och markanvändningsklass. Vart 5:e år 2010 - 2020”. Statistikdatabasen. http://www.statistikdatabasen.scb.se/pxweb/sv/ssd/START__MI__MI0803__MI0803A/MarkanvN/. Läst 12 oktober 2022.
^ [a b] ”Naturreservat”. www.lansstyrelsen.se. https://www.lansstyrelsen.se/varmland/besoksmal/naturreservat.html. Läst 5 juni 2022.
^”Glaskogen”. www.lansstyrelsen.se. https://www.lansstyrelsen.se/varmland/besoksmal/naturreservat/glaskogen.html. Läst 5 juni 2022.
^”Tegen”. www.lansstyrelsen.se. https://www.lansstyrelsen.se/varmland/besoksmal/naturreservat/tegen.html. Läst 5 juni 2022.
SFS 2015:493, justerad i SFS 2015:698 Förordning om distrikt. Trädde i kraft 1 januari 2016.
^”Ledamöter och ersättare 2023-2026”. Årjängs kommun. https://www.arjang.se/kommunalservice/startsida/kommunochpolitik/kommunensorganisation/kommunfullmaktige.3923.html. Läst 16 juni 2024.
^”Kommunstyrelsen”. www.arjang.se. 2 februari 2024. https://www.arjang.se/kommunalservice/startsida/kommunochpolitik/kommunensorganisation/kommunstyrelsen.3546.html. Läst 15 juni 2024.
^läs online, www.riksdagen.se , läst: 26 maj 2024.[källa från Wikidata]
^Sveriges statskalender 1991, 1991.[källa från Wikidata]
^Sveriges statskalender 1989, 1989, ISBN 91-38-12173-5.[källa från Wikidata]
^Sveriges statskalender 1994, 1994, ISBN 91-38-12948-5.[källa från Wikidata]
^Sveriges statskalender 1995, 1995, ISBN 91-38-30428-7.[källa från Wikidata]
^Sveriges statskalender 1998, 1998, ISBN 91-38-31311-1.[källa från Wikidata]
^Sveriges statskalender 1999, 1999, ISBN 91-38-31445-2.[källa från Wikidata]
^läs online, kennysvensson.wordpress.com , läst: 26 maj 2024.[källa från Wikidata]
^läs online, sverigesradio.se , läst: 26 maj 2024.[källa från Wikidata]
^läs online, www.nwt.se , läst: 26 maj 2024.[källa från Wikidata]
^läs online, sverigesradio.se , läst: 26 maj 2024.[källa från Wikidata]
^läs online, www.svt.se , läst: 26 maj 2024.[källa från Wikidata]
^läs online, www.svt.se , läst: 26 maj 2024.[källa från Wikidata]
^Årjängs kommun "Våra vänorter" Arkiverad 12 november 2014 hämtat från the Wayback Machine.Läst 12 november 2014.
^”Din kommun i siffror”. Ekonomifakta. https://www.ekonomifakta.se/Fakta/Regional-statistik/Din-kommun-i-siffror/. Läst 5 juni 2022.
^”Grundskola”. www.arjang.se. https://www.arjang.se/kommunalservice/startsida/utbildningochbarnomsorg/grundskola.4.406273fc179fa852a0f130d.html. Läst 5 juni 2022.
^”Utbildning och barnomsorg”. www.arjang.se. https://www.arjang.se/kommunalservice/startsida/utbildningochbarnomsorg.4.17dda5f1791cdbd2872ad90.html. Läst 5 juni 2022.
^”Om skolan - Region Värmland”. regionvarmland.se. https://regionvarmland.se/folkhogskolor/kyrkeruds-folkhogskola/om-skolan. Läst 5 juni 2022.
^”SCB - Folkmängd efter region och tid.”. http://www.ssd.scb.se/databaser/makro/SubTable.asp?yp=tansss&xu=C9233001&omradekod=BE&huvudtabell=BefolkningNy&omradetext=Befolkning&tabelltext=Folkm%E4ngden+efter+region%2C+civilst%E5nd%2C+%E5lder+och+k%F6n%2E+%C5r&preskat=O&prodid=BE0101&starttid=1970&stopptid=2010&Fromwhere=M&lang=1&langdb=1.
^”Folkmängdsdatabasen, Umeå universitet”. Arkiverad från originalet den 21 mars 2015. https://web.archive.org/web/20150321213844/http://www.ddb.umu.se/databaser/folkmangdsdatabas/. Läst 12 mars 2011.
^Antal personer med utländsk eller svensk bakgrund (fin indelning) efter region, ålder i tioårsklasser och kön. År 2002 - 2014 Arkiverad 12 november 2016 hämtat från the Wayback Machine. (Läst 15 januari 2015)
^ [a b] ”Folkmängden efter region, födelseland och kön. År 2000 - 2021”. Statistikdatabasen. Statistiska centralbyrån. https://www.statistikdatabasen.scb.se/pxweb/sv/ssd/START__BE__BE0101__BE0101E/FolkmRegFlandK/. Läst 1 juni 2022.
^ [a b] ”Kulturhistoria och kulturarv”. www.arjang.se. https://www.arjang.se/kommunalservice/startsida/upplevaochgora/bibliotekochkultur/kulturhistoriaochkulturarv.4.7b586a9117c115a631e2fb5b.html. Läst 5 juni 2022.
^”Årjängstravet - Sveriges vackraste travbana”. Årjäng – Visit Värmland. https://visitvarmland.com/arjang/aktiviteter/arjangstravet-sveriges-vackraste-travbana. Läst 5 juni 2022.
Externa länkar
Årjängs kommun
Årjängsportalen
Wikimedia Commons har media som rör Årjängs kommun.