Alexandre Benois
Alexandre Benois | |
![]() Alexandre Benois cirka 1905. | |
Född | Александр Николаевич Бенуа 21 april 1870 (g.s.)[1][2][3] Sankt Petersburg[4] |
---|---|
Död | 9 februari 1960[5][2][6] (89 år) Paris[4][7] |
Begravd | Batignolleskyrkogården |
Medborgare i | Kejsardömet Ryssland[8] och Frankrike[9] |
Utbildad vid | Kejserliga Sankt Petersburg universitetet, Andra Sankt Petersburgsgymnasiet ![]() |
Sysselsättning | Målare[10], exlibrist, scenograf[10], konstkritiker[11], formgivare[12], dekoratör[13], tecknare[14], konsthistoriker[10], librettist[10][13], författare[10], koreograf, regissör[13] |
Maka | Anna Karlovna Benois |
Barn | Hélène Clément-Benois (f. 1898) Nikolai Aleksandrovich Benois (f. 1901 och 1901) |
Föräldrar | Nikolay Benois[15] Camilla Cavos |
Redigera Wikidata |
Alexandre Benois, ursprungligen Alexandre Nikolayevich Benois, den 3 maj 1870 i Sankt Petersburg, död den 9 februari 1960 i Paris, var rysk målare, konsthistoriker och scendekoratör. I reaktion mot den naturalistiska ryska konsten grundade han 1899 Mir Iskusstva-rörelsen (”Konstens värld”) . Som teaterdekoratör samarbetade han bland annat med Diaghilev och Ryska baletten i Paris. Ett intryck av 1700-tal visar sig ofta i såväl scenbilderna som i hans graciösa akvareller.
Biografi
Alexandre Benois föddes i den konstnärliga och intellektuella familjen Benois, som var betydande medlemmar av 1800-talets och det tidiga 1900-talets ryska intelligentia. Hans far Nicholas Benois var en betydande rysk arkitekt. Utan planer på någon konstnärlig karriär tog Benois examen vid juridiska fakulteten på universitet i St. Petersburg 1894.
Tre år senare vid ett besök i Versailles målade Benois en serie akvareller, vilka beskrev Louis XIV:s sista promenader. När dessa ställdes ut 1897 av Pavel Tretyakov, uppmärksammades de av Sergei Diaghilev och målaren Leon Bakst. De tre tillsammans grundade tidskriften och rörelse Mir Iskusstva, som propagerade för den nya konsten i Ryssland.
Under 1900-talets första årtionde fortsatte Benois att ge ut Mir Iskusstva, men fortsatte också att utveckla sin konstnärliga förmåga. År 1903 utförde Benois illustrationer till Aleksandr Pusjkins dikter, ett arbete som därefter setts som ett landmärke för genren. År 1901 utsågs Benois till konstnärlig ledare vid Mariinskyteatern i St. Petersburg, som var spelplats för den Ryska baletten. Efter det ägnade han sin mesta tid åt scenutformning och dekoration.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/50/Harvard_Theatre_Collection_-_MS_Thr_414.4_%2833%29.jpg/250px-Harvard_Theatre_Collection_-_MS_Thr_414.4_%2833%29.jpg)
Under dessa år utförde han ett banbrytande arbete för baletten som grundats av Diaghilev. Hans uppsättningar av scendekor och kostymer för produktionen av Sylfiderna (1909), Giselle (1910) och Petrusjka (1911), räknas till hans största framgångar.
Efter att ha överlevt den ryska revolutionen 1917 fick Benois uppmärksamhet för sitt kunnande och blev utsedd till intendent för avdelningen för klassisk konst vid Eremitaget i Leningrad, där han tjänstgjorde från 1918 till 1926.
Efter 1928 var Benois bosatt i Paris och han publicerade sina memoarer i två band 1955.
Källor
- Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från engelskspråkiga Wikipedia, tidigare version.
- Bra Böckers lexikon, 1973
Noter
- ^ Большая российская энциклопедия, Stora ryska encyklopedin, no value, läs online och läs onlineläs online, läst: 22 april 2017, licens: verk skyddade av upphovsrätt.[källa från Wikidata]
- ^ [a b] Bibliothèque nationale de France, BnF Catalogue général : öppen dataplattform, läs online, läst: 10 oktober 2015, licens: öppen licens.[källa från Wikidata]
- ^ Tate, läs online, läst: 22 april 2017.[källa från Wikidata]
- ^ [a b] Aleksandr M. Prochorov (red.), ”Бенуа Александр Николаевич”, Большая советская энциклопедия : [в 30 т.], tredje utgåvan, Stora ryska encyklopedin, 1969, läst: 28 september 2015.[källa från Wikidata]
- ^ Aleksandr M. Prochorov (red.), ”Бенуа Александр Николаевич”, Большая советская энциклопедия : [в 30 т.], tredje utgåvan, Stora ryska encyklopedin, 1969, läst: 27 september 2015.[källa från Wikidata]
- ^ KulturNav, Alexander Benois, läst: 9 oktober 2017.[källa från Wikidata]
- ^ Tjeckiska nationalbibliotekets databas, läst: 23 november 2019.[källa från Wikidata]
- ^ Konstnärslistan (Nationalmuseum), 12 februari 2016, licens: CC0.[källa från Wikidata]
- ^ läs online, www.centrepompidou.fr .[källa från Wikidata]
- ^ [a b c d e] Archive of Fine Arts, läs online, läst: 1 april 2021.[källa från Wikidata]
- ^ Tjeckiska nationalbibliotekets databas, läst: 15 december 2022.[källa från Wikidata]
- ^ Tjeckiska nationalbibliotekets databas, läst: 4 september 2023.[källa från Wikidata]
- ^ [a b c] läs online, theaterencyclopedie.nl .[källa från Wikidata]
- ^ Archive of Fine Arts, läs online, läst: 4 september 2023.[källa från Wikidata]
- ^ unknown value, Бенуа, Entsiklopeditjeskij slovar'.[källa från Wikidata]