Bernhard Riemann
Bernhard Riemann | |
![]() Foto på Bernhard Riemann, ca. 1862 | |
Född | Georg Friedrich Bernhard Riemann 17 september 1826 ![]() |
---|---|
Död | 20 juli 1866 (39 år)![]() |
Begravd | Verbania, Italien |
Nationalitet | Tysk |
Forskningsområde | Matematik Fysik |
Institutioner | Göttingens universitet |
Alma mater | Göttingens universitet Berlins universitet |
Doktorandhandledare | Carl Friedrich Gauss |
Doktorsavhandling | Grundlagen für eine allgemeine Theorie der Funktionen einer veränderlichen complexen Größe (1851) |
Handledare | Gotthold Eisenstein Moritz Stern Carl Goldschmidt |
Nämnvärda studenter | Gustav Roch Eduard Selling |
Känd för | Se urval: Abelsk varietet Riemannfunktionen Cauchy–Riemanns ekvationer Riemannintegral Riemannsfären Riemann-Stieltjes integral Riemanns serieteorem Riemannsumma Riemann–von Mangoldts formel Riemannhypotesen Riemanns thetafunktion Riemanns xi-funktion Riemanns zetafunktion Riemann–Siegels thetafunktion Pseudo-Riemannsk mångfald Riemanngeometri Riemannmångfald Metrisk tensor |
Influerad av | J.P.G.L Dirichlet |
Namnteckning | ![]() |
Georg Friedrich Bernhard Riemann (tyskt uttal: [ˈɡeːɔʁk ˈfʁiːdʁɪç ˈbɛʁnhaʁt ˈʁiːman] ( lyssna)), född 17 september 1826 i Breselenz, Hannover, död 20 juli 1866 i Selasca, Italien, var en tysk matematiker som gjorde viktiga bidrag inom matematisk analys, talteori och differentialgeometri. När det gäller den reella analysen så är han mest känd för att ha formulerat den första rigorösa integralen, den så kallade Riemannintegralen. Hans bidrag till den komplexa analysen inkluderar införandet av Riemannytor, som revolutionerade hela området. Riemanns uppsats om primtalsfunktionen från 1859, som innehåller den första nämningen om Riemannhypotesen, betraktas som ett av de mest inflytelserika i analytisk talteori.
Biografi
År 1846 började Riemann studera teologi och filosofi vid Göttingens universitet där han var närvarade vid Carl Friedrich Gauss föreläsningar om minsta kvadratmetoden. År 1847 tillät hans far honom att avbryta sina teologistudier för att istället börja studera matematik.
År 1854 höll Riemann sina första föreläsningar (Habilitationsvortrag) som lade grunden till Riemanngeometri och möjliggjorde Albert Einsteins relativitetsteori. År 1857 blev han e.o. och 1859 ordinarie professor i matematik i Göttingen.
Utmärkelser
Nedslagskratern Riemann på månen och asteroiden 4167 Riemann är uppkallade efter honom.[1][2]
Referenser
- Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från engelskspråkiga Wikipedia.
- ^ ”Riemann on Moon” (på engelska). International Astronomical Union. 11 oktober 2016. https://planetarynames.wr.usgs.gov/Feature/5030. Läst 17 september 2023.
- ^ ”Minor Planet Center 4167 Riemann” (på engelska). Minor Planet Center. https://www.minorplanetcenter.net/db_search/show_object?object_id=4167. Läst 17 september 2023.
Externa länkar
Wikimedia Commons har media som rör Bernhard Riemann.
Bilder & media- Många, om inte alla, matematiska publikationer av Riemann
- Biografi (MacTutor)
- Analys och Syntes – Om vetenskaplig metod, baserad på en studie av Bernhard Riemann Från det Svenska morfologiska sällskapet
|