Emilie Demant-Hatt
Emilie Demant-Hatt | |
![]() | |
Född | 21 januari 1873 Selde[1], Danmark |
---|---|
Död | 4 december 1958[2] (85 år) Frederiksberg[1], Danmark |
Medborgare i | Danmark |
Utbildad vid | Det Kongelige Danske Kunstakademi ![]() |
Sysselsättning | Målare, antropolog, författare |
Make | Gudmund Hatt (g. 1911–1958, personens död)[1] |
Utmärkelser | |
Hazeliusmedaljen (1940)[3] | |
Redigera Wikidata |
Emilie Demant-Hatt, född 24 januari 1873 i Selde, död 4 december 1958 i Frederiksberg, var en dansk konstnär och författare, samt verksam inom etnografi. Hon var gift med etnografen Gudmund Hatt, i vars vetenskapliga arbete hon deltog.
Emilie Demant studerade bland annat måleri och teckning vid olika skolor i Köpenhamn mellan åren 1898–1907. Hon målade under hela sitt liv och ställde ut sina verk under konstutställningar.[4]
Under en resa till Torne lappmark 1904 träffade Emilie Demant-Hatt samen Johan Turi, som hon fick god kontakt med. Åter i Danmark studerade hon samiska vid universitetet i Köpenhamn.[5] Ett par år senare återvände hon till lappmarken för att hjälpa Johan Turi att förverkliga hans önskan om att skriva en bok om samernas liv. De installerade sig i en barack vid Torne träsk, där Emelie Demant-Hatt skötte hushållet och uppmuntrade författaren medan han skrev. När Turi några månader senare var klar ordnade hon manuskriptet, översatte det till danska och överlämnade det för utgivning till sin vän Hjalmar Lundbohm. Det blev det epokgörande verket 'Muittalus sámid birra : En bok om lapparnas liv.[6]
Sedan Emelie Demant-Hatt hade hjälpt Johan Turi att förverkliga hans livsdröm, gjorde han detsamma för henne. Han gjorde det möjligt för henne att leva med nomadiserande samer under ett års tid. I slutet av juni 1907 följde Johan Turi henne till Kattuvuoma norr om Torne träsk, där hon installerade sig hos en familj i Talma sameby. Med den familjen levde hon sedan hela sommaren, hösten och större delen av vintern. För att få uppleva nya marker flyttade Demant-Hatt därefter över till en familj i Karesuandotrakten och följde med på deras mödosamma flyttning över högfjället till den norska kusten. Sina erfarenheter från detta år skildrade hon i boken Med lapperne i höjfjeldet, där även bland andra K.B. Wiklund bidrog med kommentarer.[7]
Emelie Demant gifte sig 1911 med Gudmund Hatt och företog därefter tillsammans med honom många resor.[4]
Åren 1918–1919 sammanställde hon tillsammans med K.B. Wiklund boken Lappish texts (Samiska texter) med texter av Johan Turi och hans brorson Per Turi.[8]
Demant-Hatt tilldelades 1940 Hazeliusmedaljen i Stockholm för sina studier av samerna.
Några bildkonstverk
- Gravhøj i det nordlige Salling syd for Fursund (1904-06)
- Mor i Haven (1905)
- Religiøs Ekstase i Koten (1938)
Källor
Noter
- ^ [a b c] Emilie_Demant_Hatt, läst: 8 mars 2023.[källa från Wikidata]
- ^ Kunstindeks Danmark, Emilie Demant Hatt, läst: 9 oktober 2017.[källa från Wikidata]
- ^ läst: 8 mars 2023.[källa från Wikidata]
- ^ [a b] Dahlmann Olsen, Nina (16 augusti 2003). ”Emilie Demant Hatt (1873-1958)”. Dansk Kvindebiografisk Leksikon. http://www.kvinfo.dk/side/170/bio/463/. Läst 27 september 2011.
- ^ Kari Marklund, red (1993). Norrländsk uppslagsbok: ett uppslagsverk på vetenskaplig grund om den norrländska regionen. [A-Gästg]. "Band 1". Lars-Erik Edlund, Tore Frängsmyr. Höganäs: Bra böcker. Libris 1610871. ISBN 91-7133-187-5
- ^ Turi, Johan; Karlén Sven, Wiklund Karl Bernhard (1987[1917]). En bok om samernas liv. Norrländska skrifter, 0349-3202 ; 15 (Facs.-utg.). Umeå: Två förläggare. Libris 8380064. ISBN 91-85920-25-8
- ^ Demant-Hatt, Emilie (1913) (på danska). Med Lapparne i Højfjeldet. Lapparne och deras land ; 2. Stockholm: Nordiska bokh. Libris 886779
- ^ Turi, Johan; Turi Per (1918–1919) (på engelska). Lappish texts. Det Kgl. Danske Videnskabernes Selskabs Skrifter ; 7. historisk og filosofisk Afdelning ; 4:2Lapparne och deras land, 99-0912788-1 ; 8. København. Libris 858881
Externa länkar
- Hatt, Aage Gudmund i Nordisk familjebok (andra upplagans supplement, 1924)
- Emilie Demant-Hatt
- Emilie Demant Hatt (1873-1958) hos Litteraturbanken
Bibliografi
- Demant Hatt, Emilie (1913) (på danska). Med lapperne i højfjeldet. Lapparne och deras land, 99-0912788-1 ; 2. Stockholm: Nordiska bokh. Libris 886779
- Demant Hatt, Emilie (1914). ”Ungdomens nöjesliv: en gensaga mot ett uttryckssätt i uppsatsen”. Tidskrift för det svenska folkbildningsarbetet (Stockholm : Norstedt, 1912-1923) 1914 (3:3),: sid. 91. Libris 2178386
- Demant Hatt, Emilie (1927). Den lapska husmodern.. Uppsala. Libris 2230149
- Demant Hatt Emilie, red (1922) (på danska). Ved ilden: eventyr og historier fra Lapland. Lapparne och deras land, 99-0912788-1 ; 9. København: Schultz. Libris 1718012
|