B: Normaliserat till [0–255] (byte) H: Normaliserat till [0–100] (hundra)
Färgerna för guld legerat med olika halter av koppar och silver.[1]På denna roterande dodekaeder är den stationära belysningen tänkt att komma från betraktarens håll.
Guld eller gyllene är grundämnet gulds färg men även gulorange färg som skall likna grundämnets färg. Ett guldföremål eller ett föremål med förgylld yta har en speciell metallisk glans som gör att perceptionen av dess färg påverkas mycket av betraktningsvinkeln i kombination med belysningens riktning. Utöver detta så antar även metallen guld olika färgtoner eftersom den är så mjuk att den sällan används i ren form. Ökad hårdhet uppnås genom legering med olika tillsatsämnen. Alltefter tillsatsämnenas art och mängd antar slutprodukten många olika nyanser, från nästan som koppar (rött guld) till nästan som silver (vitt guld). Detta sammantaget gör att guldfärgad kan uppfattas på många olika sätt.
Det finns en HTML-färg med namnet "Gold", men även andra HTML-färger liknar guld.
Inom heraldiken är guld en tinktur som återges med gul färg, eller i svartvita framställningar med ett prickmönster. Heraldiskt sett är guld, liksom silver, en "metall" och inte en "färg".
Goldenrod är det engelska namnet på gullrissläktet (Solidago) vars arter har blommor i många gulaktiga nyanser. Kanadensiskt gullris (Solidago canadensis)Solidago lepida
Pale Goldenrod
#EEE8AA
238, 232, 170
—
Goldenrod
#DAA520
218, 165, 32
0, 24, 85, 15
Dark Goldenrod
#b8860B
184, 134, 11
—
Pale Gold
#E6BE8A
230, 190, 138
—
Namn på färgkrita från Crayola som introducerades 1903. Nyansen motsvarar närmast rosa guld
^Alots John Maerz & Morris Rea Paul: A Dictionary of Color, Golden yellow New York 1930, McGraw-Hill
^”USC Identity Guidelines”. Arkiverad från originalet den 5 december 2021. https://web.archive.org/web/20211205223944/https://identity.usc.edu/print/colors/. Läst 14 januari 2017.
^Alois John Maerz & Morris Rea Paul: A Dictionary of Color, Golden poppy, New York 1930, McGraw-Hill
^”Identity Standards, Official MU Colors”. Arkiverad från originalet den 9 december 2016. https://web.archive.org/web/20161209234626/http://identity.missouri.edu/graphic-identity-standards/3-color/3.1-official-mu-colors.php. Läst 14 januari 2017.
^Alois John Maerz & Morris Rea Paul: A Dictionary of Color, New York 1930, McGraw-Hill, s 47, bild 12 färgprov H9
^ [a b] ”ISCC-NBS Dictionary of Color Names (1955)”. Arkiverad från originalet den 10 augusti 2017. https://web.archive.org/web/20170810183646/http://tx4.us/nbs/nbs-g.htm. Läst 14 januari 2017.
^Alois John Maerz & Morris Rea Paul: A Dictionary of Color, New York 1930, McGraw-Hill, s 51, bild 14, färgprov K5
^[2]Alois John Maerz & Morris Rea Paul: A Dictionary of Color, New York 1930, McGraw-Hill, s4? bild ? färgprov ?
^”Graphic Standards”. Arkiverad från originalet den 1 juni 2017. https://web.archive.org/web/20170601044100/http://www.cpp.edu/~graphicstandards/web-electronic-media/web-colors.shtml. Läst 14 januari 2017.