Leonard Eugene Dickson
Leonard Eugene Dickson | |
Född | 22 januari 1874[1][2][3] Independence, USA |
---|---|
Död | 17 januari 1954[1][2][3] (79 år) Harlingen, USA |
Begravd | Cleburne Memorial Park Cemetery[4] kartor |
Medborgare i | USA |
Utbildad vid | University of Chicago, [5] University of Texas at Austin, [5] ![]() |
Sysselsättning | Matematiker, matematikhistoriker, universitetslärare |
Arbetsgivare | University of California, Berkeley (1898–1898) University of Texas at Austin (1899–1899)[5] University of Chicago (1900–1936)[5] |
Utmärkelser | |
Newcomb Cleveland Prize (1923) Colepriset (1928) | |
Redigera Wikidata |
Leonard Eugene Dickson, född den 22 januari 1874 i Independence, Iowa, död den 17 januari 1954 i Harlingen, Texas, var en amerikansk matematiker som främst ägnade sig år abstrakt algebra. Han är också känd för att ha skrivit det talteoretiska verket History of the Theory of Numbers i tre volymer utgivna 1919 till 1923.
Dickson föddes i Iowa (fadern var bankir), men familjen flyttade till Cleburne i Texas när han var barn. Han tog en BS 1893 och en MS 1894 under George Bruce Halsted vid University of Texas at Austin. Han flyttade därefter till University of Chicago, där han avlade doktorsexamen under E.H. Moore 1896 med avhandlingen The Analytic Representation of Substitutions on a Power of a Prime Number of Letters with a Discussion of the Linear Group[6]. Efter en tids studier i Europa – i Leipzig under Sophus Lie och i Paris under Camille Jordan – återvände han till USA för en lärartjänst vid Berkeley. 1899 fick han en professur vid University of Texas och året därpå vid Chicagouniversitetet. Dickson stannade kvar i Chicago under resten av sin karriär, om man bortser från att han var gästprofessor vid Berkeley 1914, 1918 och 1922. Efter sin pensionering 1939 flyttade han tillbaka till Texas. Han hade då haft sammanlagt 68 doktorander, bland vilka kan nämnas Abraham Adrian Albert, Cyrus Colton MacDuffee och Arnold Ross.[7]
Dickson gifte sig 1902 med Susan McLeod Davis (1880 - 1947[8]) och tillsammans fick paret två barn.
1913 valdes Dickson in i National Academy of Sciences. Han var också ledamot av American Philosophical Society, American Academy of Arts and Sciences, London Mathematical Society och Franska vetenskapsakademien samt av American Mathematical Society, vars ordförande han var 1917–1918[9].
1928 blev han den förste att ta emot Colepriset i algebra (för boken Algebren und ihre Zahlentheorie). Han blev också den förste mottagaren av Newcomb Cleveland-priset, då han tilldelades detta av American Association for the Advancement of Science för 1923 (för artikeln On the Theory of Numbers and Generalized Quaternions[10]).[11]
Dickson utnämndes till hedersdoktor vid Harvard 1936 och Princeton 1941.
Hans namn återfinns i Dicksonalgebra[12], Dicksonpolynom[13], Dicksons förmodan[14] och Dicksons lemma[15]. Även Jordan-Dicksons sats är uppkallad efter honom (och Camille Jordan)[16] liksom Cayley-Dicksons konstruktion av hyperkomplexa tal (jämte Arthur Cayley)[17][18].
Verk i urval
Dickson skrev 18 böcker och publicerade över 250 artiklar[19]. Bland böckerna märks:
- 1901: Linear groups with an exposition of the Galois field theory
- 1914: Linear algebras
- History of the theory of numbers
- 1919: Vol. I: Divisibility and primality
- 1920: Vol. II: Diophantine analysis
- 1923: Vol. III: Quadratic and higher forms
- 1922: First course in the theory of equations
- 1923: Algebras and their arithmetics
- 1926: Modern algebraic theories
- 1927: Algebren und ihre Zahlentheorie[20]
- 1939: Modern Elementary Theory of Numbers
Artiklarna gavs 1975–1983 ut i samlingsverket The Collected Mathematical Papers of Leonard Eugene Dickson (sex band) redigerat av Adrian Albert.[21]
Referenser
- Leonard Eugene Dickson på MacTutor
- A.A. Albert, 1955, Leonard Eugene Dickson 1874–1954 i Bulletin of the American Mathematical Society, 61, sid. 331–346
- ^ [a b] Bibliothèque nationale de France, BnF Catalogue général : öppen dataplattform, läs online, läst: 10 oktober 2015, licens: öppen licens.[källa från Wikidata]
- ^ [a b] MacTutor History of Mathematics archive, läst: 22 augusti 2017.[källa från Wikidata]
- ^ [a b] SNAC, Leonard Eugene Dickson, läs online, läst: 9 oktober 2017.[källa från Wikidata]
- ^ Find a Grave, läs online.[källa från Wikidata]
- ^ [a b c d] MacTutor History of Mathematics archive.[källa från Wikidata]
- ^ L.E. Dickson, 1896, The Analytic Representation of Substitutions on a Power of a Prime Number of Letters with a Discussion of the Linear Group.
- ^ Leonard Dickson på The Mathematics Genealogy Project.
- ^ Susan McLeod “Sudie” Davis Dickson på Find a Grave.
- ^ 14. Leonard Eugene Dickson på American Mathematical Society.
- ^ L.E. Dickson On the Theory of Numbers and Generalized Quaternions i American Journal of Mathematics, jan 1924, 46:1, sid 1-16.
- ^ Newcomb Cleveland Prize Recipients på American Association for the Advancement of Science.
- ^ Michiel Hazewinkel (red.), 2012, Encyclopaedia of Mathematics: Supplement Volume II, sid. 153-154. ISBN 9789401512794
- ^ Hazewinkel (2012), sid. 154-156.
- ^ William Johnston, 2022, The Calculus of Complex Functions, sid. 387. ISBN 9781470465650
- ^ Volker Diekert, Manfred Kufleitner, Gerhard Rosenberger, Ulrich Hertrampf, 2016, Discrete Algebraic Methods, sid. 167. ISBN 9783110413335
- ^ W. Keith Nicholson, 2012, Introduction to Abstract Algebra, sid. 4:12. ISBN 9781118311738.
- ^ Stefan L. Hahn och Kajetana M. Snopek, 2016, Complex and Hypercomplex Analytic Signals, sid. 5. ISBN 9781630814380.
- ^ Cayley–Dickson construction på nLab.
- ^ A.A. Albert listar 285 verk - böckerna inräknade.
- ^ Detta var en kraftigt reviderad och utökad upplaga av Algebras and their arithmetics från 1923, vilken dock inte gavs ut på engelska, men översattes till och publicerades på tyska.
- ^ The Collected Mathematical Papers of Leonard Eugene Dickson på Libris.
|