Sibley-Ahlquists taxonomi
Sibley-Ahlquists taxonomi är en taxonomi för fåglar, baserad på analyser av DNA-DNA-hybridisering - studier som genomfördes under 1970- och 1980-talen av Charles Sibley och Jon Ahlquist.[1] Studien publicerades under 1980- och 1990-talet. Studierna fick stor uppmärksamhet och många av förändringarnas som föreslogs fick genomslag hos flera ornitologorganisationer. Amerikanska American Ornithologists' Union, tillhörde en av de organisationer som förhöll sig mest positiva till de taxonomiska förändringarna, medan andra organisationer förhöll sig mer kritiska. Taxonomin som presenteras av Ericson et al. 2006 innehöll flera stora skillnader i jämförelse med Sibley-Ahlquists taxonomi.[2]
Samtida genetiska studier har visat på många felaktigheter i Sibley-Ahlquists taxonomi men samtidigt ses deras studier som ett pionjärarbete när det kommer till att förstå fåglarnas släktskap utifrån molekylära studier.
De svenska namn som används här nedan är nästan uteslutande myntade tidigare än denna taxonomi, och kan i vissa fall betraktas som olämpliga eller missvisande.
Palaeognathae
Ratitae
Strutsfåglar (Struthioniformes)
Ordningen strutsfåglar har utvidgats till att omfatta även de enligt Sibley-Ahlquist föråldrade ordningarna Rheiformes, Casuariiformes och Apterygiformes.
- Strutsar (Struthionidae)
- Nanduer (Rheidae)
- Kasuarer (Casuariidae)
- Kivier (Apterygidae)
Tinamiformes
- Tinamoer (Tinamidae) (ej standardiserat namn, även stubbstjärthöns)
Neognathae
Galloanserae
Gallomorphae
Craciformes
Ny ordning, utbruten ur Hönsfåglar.
- Hockohöns (Cracidae) (ej standardiserat namn, även trädhöns)
- Storfothöns (Megapodiidae)
Hönsfåglar (Galliformes)
- Fälthöns (Phasianidae)
- Pärlhöns (Numididae)
- Tofsvaktlar (Odontophoridae)
Anserimorphae
Andfåglar (Anseriformes)
- Värnfåglar (Anhimidae)
- Skatgäss (Anseranatidae)
- Visseländer (Dendrocygnidae)
- Egentliga andfåglar (Anatidae)
Turnicae
- Springhöns (Turnicidae)
Picae
Hackspettartade fåglar (Piciformes)
- Honungsgökar (Indicatoridae)
- Hackspettar (Picidae)
- Asiatiska barbetter (Megalaimidae)
- Afrikanska barbetter (Lybiidae)
- Tukaner (Ramphastidae)
Coraciae
Galbulimorphae
Jakamar- och trögfåglar (Galbuliformes)
Ny ordning, dessa fåglar räknas annars till hackspettartade fåglar
- Jakamaner (Galbulidae)
- Trögfåglar (Bucconidae)
Bucerotimorphae
Ny ordning, utbruten ur praktfåglar.
- Hornkorpar (Bucorvidae)
- Näshornsfåglar (Bucerotidae)
Ny ordning, utbruten ur praktfåglar.
- Härfåglar (Upupidae)
- Skratthärfåglar (Phoeniculidae) (ibland även kallade trädhärfåglar)
- Rhinopomastidae (saknar standardiserat svenskt trivialnamn)
Coraciimorphae
- Trogoner (Trogonidae)
Praktfåglar (Coraciiformes)
- Blåkråkor (Coraciidae)
- Markblåkråkor (Brachypteraciidae)
- Kuroler (Leptosomidae) (ej standardiserat namn, även gökblåkråkor)
- Motmoter (Momotidae)
- Todier (Todidae)
- Kungsfiskare (Alcedinidae)
- Trädkungsfiskare (Halcyonidae)
- Vattenkungsfiskare (Cerylidae)
- Biätare (Meropidae)
Coliae
Musfåglar (Coliiformes)
- Musfåglar (Coliidae)
Passerae
Cuculimorphae
Gökfåglar (Cuculiformes)
En del familjer har brutits ut till den separata ordningen turakoer.
- Gökar (Cuculidae)
- Sporrgökar (Centropodidae) (ej standardiserat namn)
- Coccyzidae (saknar standardiserat svenskt trivialnamn)
- Hoatziner (Opisthocomidae) (ej standardiserat namn, även stinkfåglar)
- Crotophagidae (saknar standardiserat svenskt trivialnamn)
- Neomorphidae (saknar standardiserat svenskt trivialnamn)
Psittacimorphae
Papegojfåglar (Psittaciformes)
Även kakaduorna tillhör denna ordning, men osäkert om som en separat familj Cacatuidae, eller om arterna inräknas under Papegojor.
- Papegojor (Psittacidae)
Apodimorphae
Seglarfåglar (Apodiformes)
- Seglare (Apodidae)
- Trädseglare (Hemiprocnidae)
Ny ordning, utbruten ur Apodiformes.
- Kolibrier (Trochilidae)
Strigimorphae
Ny ordning, utbruten ur Cuculiformes.
- Turakoer (Musophagidae)
Ugglor (Strigiformes)
I denna taxonomi inkluderas ordningen skärrfåglar (Caprimulgiformes) (det vill säga familjen nattskärror med flera) bland ugglorna.
- Tornugglor (Tytonidae)
- Egentliga ugglor (Strigidae)
- Ugglenattskärror (Aegothelidae)
- Grodmunnar (Podargidae)
- Asiatiska grodmunnar (Batrachostomidae)
- Oljefåglar (Steatornithidae)
- Potoer (Nyctibiidae) (ej standardiserat namn, även tandnattskärror)
- Öronnattskärror (Eurostopodidae)
- Nattskärror (Caprimulgidae)
Passerimorphae
Duvfåglar (Columbiformes)
Familjen flyghöns har förts till ordningen storkfåglar.
- Drontfåglar (Raphidae)
- Duvor (Columbidae)
Tran- och rallfåglar (Gruiformes)
Familjen Turnicidae har brutits ut ur Tran- och rallfåglarna, och förs till den nyskapade ordningen Turniciformes.
- Solrallar (Eurypygidae)
- Trappar (Otididae)
- Tranor (Gruidae)
- Ralltranor (Aramidae)
- Simrallar (Heliornithidae)
- Trumpetare (Psophiidae)
- Seriemor (Cariamidae)
- Kaguer (Rhynochetidae)
- Rallar (Rallidae)
- Duvrallar (Mesitornithidae) (ej standardiserat namn, även mesiter)
Storkfåglar (Ciconiiformes)
Denna ordning har utökats väsentligt och omfattar förutom vad som även tidigare kallades för storkfåglar (Ciconiiformes) även de enligt Sibley-Ahlquist obsoleta ordningarna pingvinfåglar, lomfåglar, doppingfåglar, petrellfåglar, pelikanfåglar, rovfåglar, vadarfåglar samt familjen flyghöns.
Det svenska namnet storkfåglar härrör till den användning det latinska namnet haft tidigare, vilket kanske inte längre är så lämpligt för denna utökade ordning.
- Flyghöns (Pteroclidae)
- Frösnäppor (Thinocoridae)
- Stäpplöpare (Pedionomidae)
- Snäppor (Scolopacidae)
- Rallbeckasiner (Rostratulidae)
- Jacanor (Jacanidae)
- Slidnäbbar (Chionididae)
- Magellanpipare (Pluvianellidae)
- Tjockfotar (Burhinidae)
- Pipare (Charadriidae)
- Vadarsvalor (Glareolidae)
- Måsar (Laridae)
- Hökartade rovfåglar (Accipitridae)
- Sekreterarfåglar (Sagittariidae)
- Falkfåglar (Falconidae)
- Doppingar (Podicipedidae)
- Tropikfåglar (Phaethontidae)
- Sulor (Sulidae)
- Ormhalsfåglar (Anhingidae)
- Skarvar (Phalacrocoracidae)
- Hägrar (Ardeidae)
- Skuggstorkar (Scopidae)
- Flamingor (Phoenicopteridae)
- Ibisfåglar (Threskiornithidae)
- Pelikaner (Pelecanidae)
- Storkar (Ciconiidae)
- Fregattfåglar (Fregatidae)
- Pingviner (Spheniscidae)
- Lommar (Gaviidae)
- Stormfåglar (Procellariidae)
Tättingar (Passeriformes)
- Klippsmygar (Acanthisittidae)
- Pittor (Pittidae) (ej standardiserat namn, även juvelfåglar)
- Brednäbbar (Eurylaimidae)
- Asitier (Philepittidae)
- Tyranner (Tyrannidae) (ej standardiserat namn, även tyrannflugsnappare)
- Myrfåglar (Thamnophilidae)
- Ugnfåglar (Furnariidae)
- Myrtrastar (Formicariidae)
- Knottfåglar (Conopophagidae) (även kallad myggätare)
- Tapakuler (Rhinocryptidae) (ej standardiserat namn, även sångsmygar)
- Australkrypare (Climacteridae) (även kallad australträdkrypare)
- Lyrfåglar (Menuridae)
- Lövsalsfåglar (Ptilonorhynchidae)
- Blåsmygar (Maluridae)
- Honungsätare (Meliphagidae)
- Pardaloter (Pardalotidae) (kallas även panterfåglar)
- Australhakar (Petroicidae)
- Blåfåglar (Irenidae) (kallas även blågyllingar och bladfåglar)
- Marksmygar (Orthonychidae)
- Australtimalior (Pomatostomidae) (kallas även sadelnäbbar)
- Törnskator (Laniidae)
- Vireor (Vireonidae) kallas även vireosångare)
- Kråkfåglar (Corvidae)
- Vårtkråkor (Callaeidae) (ej standardiserat namn, även vårtfåglar)
- Kråktrastar (Picathartidae)
- Sidensvansar (Bombycillidae)
- Strömstarar (Cinclidae)
- Flugsnappare (Muscicapidae)
- Starar (Sturnidae)
- Nötväckor (Sittidae)
- Trädkrypare (Certhiidae)
- Mesar (Paridae)
- Stjärtmesar (Aegithalidae)
- Svalor (Hirundinidae)
- Kungsfåglar (Regulidae)
- Bulbyler (Pycnonotidae)
- Hypocolier (Hypocoliidae) (ej standardiserat namn)
- Grässångare (Cisticolidae) (ej standardiserat namn)
- Glasögonfåglar (Zosteropidae)
- Sångare (Sylviidae)
- Lärkor (Alaudidae)
- Solfåglar (Nectariniidae)
- Bärpickare (Melanocharitidae) (även kallad bärspettar)
- Mesbärpickare (Paramythiidae)
- Sparvfinkar (Passeridae)
- Finkar (Fringillidae)
Referenser
Noter
- ^ Sibley, Charles Gald & Ahlquist, Jon Edward (1990): Phylogeny and classification of birds. Yale University Press, New Haven, Conn.
- ^ Ericson et al (2006), Diversification of Neoaves: integration of molecular sequence data and fossils, Biology Letters, vol.2, sid:543-547, 10.1098/rsbl.2006.0523, nätpublicerad 9 aug 2006. (
PDF)
Källor
- Sibley, C. G., och J. Ahlquist. 1990. Phylogeny and classification of birds. Yale University Press, New Haven, Conn.
- On the Phylogeny and Classification of Living Birds, av Charles G. Sibley
- The Early History of Modern Birds Inferred from DNA Sequences of Nuclear and Mitochondrial Ribosomal Genes, av Marcel van Tuinen, Charles G. Sibley och S. Blair Hedges. (
PDF)
- Sibley's Classification of Birds, av Eric Salzman, Birding, December 1993.
- Erling Jirle (2009) Världens fågelfamiljer, version 4. 12 januari, <www.pheromone.ekol.lu.se>, läst 2009-11-06
- SOF (2008) Förslag till fullständig förteckning över svenska namn på all världens fågelarter.[död länk] (pdf), https://web.archive.org/web/20141226153027/http://www.sofnet.org/, läst 2009-11-06