Kommunen är belägen i den nordvästra delen av landskapetVästergötland och den sydöstra delen av Dalsland. Göta älv rinner genom kommunen i nord-sydlig riktning.
I norra och sydöstra delen av kommunen finns uppodlade lerslätter med skog och myrmark däremellan. I nordväst, liksom i söder finns platåberg. Den offentliga sektorn är en viktig som arbetsgivare även om högteknologisk verkstadsindustri, IT- och elektronikföretag, utbildningsverksamhet och tjänsteföretag tagit över allt mer.
Sedan kommunen bildades på 1970-talet har befolkningstrenden varit positiv. Vänersborgs kommun har styrts av olika majoriteter under årens lopp. Socialdemokraterna, Centerpartiet och Miljöpartiet tog makten efter valen 2014 och 2018 vilket de behöll även efter 2022 genom att gå samman med Kristdemokraterna
Kring Vänerns södra spets är landskapet plant med en berggrund av urberg, vilka är klädda med de uppodlade lerslätterna Dalboslätten i norr och Tunhemsslätten i sydöst. Mellan de två slätterna finns jordfattiga hällytor med skog och myrmark. I nordväst övergår slätten till Kroppefjäll, en bergsplatå klädd med vildmarksartade, skogklädda förkastningsbranter men också bäckraviner med rik växtlighet. Platåbergen Halleberg och Hunneberg i söder är klädda med barrskog, till skillnad från slätterna där ädellövskog växer. Kring halvön Vänersnäs finns ett grunt skärgårdsområde med vidsträckta vassområden. Vänern mynnar ut i Göta älv i den inre delen av Vänersborgsviken.[7]
Naturskydd
År 2021 fanns 18 naturreservat i kommunen, varav två kommunala – Dalbobergen och Nygårdsängen. Kommunen uppger att man "Genom att bilda kommunala naturreservat visar vi att kommunen har en hög ambitionsnivå och aktivt vill bidra till att skydda värdefull natur".[8]
År 2016 antog kommunen ett miljöprogram med mål för den lokala miljön 2030.[9]Vänersborgs Miljöforum anordnades för första gången 2018 vilket kommunen beskrivit som "en mötesplats för att lära oss mer om kommunens miljöarbete och inspireras av varandra" och att knyta an till de miljörelaterade målen i Agenda 2030.[10]
Vänersborgs kommun har styrts av olika majoriteter under årens lopp. I riksdagsvalet kan man se att landskapsgränsen också utgör en politisk gräns, som hänger samman med olika näringsstrukturer: Västgötadelen röstar övervägande socialistiskt, medan dalslandsdelen röstar övervägande borgerligt. Sedan valet 2014 styrs Vänersborg av minoritet bestående av: Socialdemokraterna (14), Centerpartiet (4), Miljöpartiet (4) som tillsammans har 22 av 51 mandat i kommunfullmäktige. Efter valet 2018 fortsatte samma koalition att styra, dock med en svagare minoritet om 20 av 51 mandat i kommunfullmäktige.[12]
År 2013 antog kommunen en internationell policy. Av den framgår att det "internationella arbetet (ska) bedrivs för att skapa en konkurrenskraftig och attraktiv kommun. Arbetet ska grunda sig på kunskaper om hur Vänersborg som kommun och geografiskt område påverkas av omvärlden, vilket kräver en aktiv och strategisk omvärldsbevakning".[16] Som en del av det arbetet har kommunen samarbeten med regionala organisationer, vänorter, aktörer i europeiska nätverk samt andra typer av samarbeten.[17]
Vänersborgs museum tillkom som just museum på 1800-talet och är den äldsta svenska bevarade museimiljön.[20] I centralorten finns åtminstone 25 platser med kulturhistoria, där ett flertal är byggnader så som Paalzowska och Strömmerska huset (rivet 1975) samt Torpet Solliden.[21]
Blasonering: I blått fält en bojort av guld med beslagna segel, flytande på en av vågskura bildad stam av silver. Bojorten har en naturfärgad svensk flagga på masttoppen och en i aktern.
Kristinehamn och Vänersborg fick på 1600-talet båda sådana här fartyg i sina sigill. Först när de skulle fastställas som vapen på 1940-talet blev de särskilda genom att Vänersborgs skuta försågs med flaggor. 1974 registrerades vapnet i PRV för den nya kommunen.
Se även
Personer med anknytning till Vänersborgs kommun
Referenser
^ [a b] Folkmängd och befolkningsförändringar - Kvartal 1, 2024, SCB, 14 maj 2024, läs online.[källa från Wikidata]
^ [a b c d] Land- och vattenareal per den 1 januari efter region och arealtyp. År 2012–2019, SCB, 21 februari 2019, läs online.[källa från Wikidata]
^Franke, Niklas. ”Naturområden, naturreservat - Vänersborgs kommun”. www.vanersborg.se. Arkiverad från originalet den 27 juni 2022. https://web.archive.org/web/20220627032151/https://www.vanersborg.se/bygga-bo--miljo/naturvard-och-parker/naturomraden-naturreservat.html. Läst 20 juni 2022.
^Särg, Hedvig. ”Samhällsutveckling och hållbarhet - Vänersborgs kommun”. www.vanersborg.se. Arkiverad från originalet den 20 juni 2022. https://web.archive.org/web/20220620175450/https://www.vanersborg.se/bygga-bo--miljo/samhallsutveckling-och-hallbarhet.html. Läst 20 juni 2022.
^Särg, Hedvig. ”Miljöforum - Vänersborgs kommun”. www.vanersborg.se. Arkiverad från originalet den 20 juni 2022. https://web.archive.org/web/20220620175448/https://www.vanersborg.se/bygga-bo--miljo/samhallsutveckling-och-hallbarhet/miljoforum.html. Läst 20 juni 2022.
SFS 2015:493, justerad i SFS 2015:698 Förordning om distrikt. Trädde i kraft 1 januari 2016.
^Jerosimic, Maja (16 november 2018). ”Styret klart i Vänersborgs kommun”. https://www.svt.se/nyheter/lokalt/vast/styret-klart-i-vanersborgs-kommun. Läst 23 februari 2019.
^Sveriges Kommuner & Landsting: Maktfördelning för tidsperioden 1992 - 1994 Arkiverad 20 januari 2016 hämtat från the Wayback Machine. Läst 9 januari 2016
^”Kommunalråd”. Vänersborgs kommun. Arkiverad från originalet den 20 november 2018. https://web.archive.org/web/20181120044831/http://www.vanersborg.se/kommun--politik/kommunens-organisation/kommunalrad.html. Läst 20 november 2018.
^Internationell policy. Vänersborgs kommun. 29 maj 2013. https://www.vanersborg.se/download/18.604f8506148c65c58a03c8e5/1413273593893/Internationell%20policy.pdf.
^Asaad, Reneih. ”Internationellt arbete - Vänersborgs kommun”. www.vanersborg.se. Arkiverad från originalet den 20 juni 2022. https://web.archive.org/web/20220620181815/https://www.vanersborg.se/kommun--politik/internationellt-arbete.html. Läst 20 juni 2022.
^Crantz, Catrin. ”Vänorter - Vänersborgs kommun”. www.vanersborg.se. Arkiverad från originalet den 15 maj 2019. https://web.archive.org/web/20190515055946/http://www.vanersborg.se/kommun--politik/internationellt-arbete/vanorter.html. Läst 20 juni 2022.
^”SCB - Folkmängd efter region och tid.”. http://www.ssd.scb.se/databaser/makro/SubTable.asp?yp=tansss&xu=C9233001&omradekod=BE&huvudtabell=BefolkningNy&omradetext=Befolkning&tabelltext=Folkm%E4ngden+efter+region%2C+civilst%E5nd%2C+%E5lder+och+k%F6n%2E+%C5r&preskat=O&prodid=BE0101&starttid=1970&stopptid=2010&Fromwhere=M&lang=1&langdb=1.
^”Vänersborgs museum”. www.vastsverige.com. https://www.vastsverige.com/visittrollhattanvanersborg/produkter/vanersborgs-museum/. Läst 20 juni 2022.
^”Historisk stadsvandring i Kulturaxeln”. www.vastsverige.com. https://www.vastsverige.com/visittrollhattanvanersborg/produkter/historisk-stadsvandring-i-kulturaxeln/. Läst 20 juni 2022.
^”Kyrkogårdsvandring i Västra Tunhem”. www.vastsverige.com. https://www.vastsverige.com/visittrollhattanvanersborg/produkter/kyrkogardsvandring/. Läst 20 juni 2022.
Externa länkar
Vänersborgs kommun
Wikimedia Commons har media som rör Vänersborgs kommun.