Deep Impact (космічний апарат)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3d/Deep_Impact.jpg/220px-Deep_Impact.jpg)
Діп Імпакт (англ. Deep Impact) — американський космічний зонд НАСА, головною місією якого було вивчення комети комети Темпеля-1. Космічний апарат був запущений 12 січня 2005, і вперше в історії скинув на комету зонд, який протаранив її поверхню, та сфотографував її з близької відстані. Курирував проєкт астрофізик Майкл Агерн.
Назва місії схожа з назвою кінофільму 1998 року Deep Impact, в якому комета вражає Землю. Це випадково, вчені з місії і творці фільму розробили ім'я незалежно один від одного, приблизно в один і той же час.
Конструкція
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/60/90855main_dispcrft.svg/220px-90855main_dispcrft.svg.png)
Космічний апарат складався з двох основних секцій: відстрілюваного ударного пристрою «Smart Impactor» («імпактора»), який врізався в комету, і «Flyby» («Обліт»), який знімав комету з безпечної відстані під час удару.
Секція «Обліт» розміром близько 3,2 метрів в довжину, 1,7 метрів завширшки і 2,3 метрів у висоту складалася з корпусу, рухової установки, двох сонячних батарей, противо-запорошеного екрану, пари телескопів оптичної навігації і кількох наукових інструментів (тепловізор високої (HRI) і середньої (МРТ)[1] роздільності; камера з роздільною здатністю 0,2 метра [7,9 дюйма] на піксель; інфрачервоний спектрометр «Spectral Imaging Module» або SIM).
370-кг «імпактор» (49 % міді по масі), також званий «Cratering Mass» включав в себе ядро (payload) з 100 % міді, випаровування якої не завадило б вимірюванню складу ядра комети.
Основна місія
Основна місія «Діп Імпакт» була завершена влітку 2005 року. Тоді спеціально сконструйований під це завдання апарат досяг комети Темпеля-1 і 29 червня від його основного модуля відокремилася мідна болванка з встановленими на ній науковими приладами. 4 липня 2005 вона зіткнулася з ядром комети, встигнувши передати на борт основного апарату дані про будову цього небесного тіла. При підльоті імпактора до поверхні комети камера сфотографувала, в режимі реального часу, перш ніж вона і імпактор були знищені, поверхню комети з високою роздільною здатністю. Останнє зображення імпактор передав лише за 3,7 секунд перед ударом. Болванка викликала викид кометної речовини масою близько 10 тисяч тонн; енергія зіткнення була приблизно еквівалентна вибуху п'яти тонн динаміту. Через викид цієї газопилової хмари яскравість комети короткочасно збільшилася в 6 разів.
Обладнання на головному модулі дозволило вченим отримати високоякісні знімки ядра, а також провести спектральний аналіз спалаху в момент зіткнення. Аналіз складу викинутої речовини показав, що комета складається з водяного льоду, летючих фракцій, карбонатів, поліядерних ароматичних вуглеводнів, сульфідів та інших компонентів[2]. Хімічний склад виявився не відповідним раніше прийнятим моделям. Деякі з виявлених мінералів утворюються при температурах 1100—1200 К. У той же час, у складі були виявлені леткі гази, які стабільні лише при температурі нижче 100 К. Це говорить про те, що комета містить в собі суміші матеріалів, які утворювалися в різних умовах і, можливо, в різний час і в різних місцях.
Наступні спостереження виявили ударний кратер, утворений зондом: діаметр кратера становить близько 100 м при глибині близько 30 м.
Розширена місія
Після завершення місії основний модуль «Діп Імпакт» був спрямований у бік комети 103P/Гартлі, повз яку він пролетів в 2010 році на відстані в 700 кілометрів. Ядро комети 103P/Гартлі найменше з усіх знятих на той час: у довжину воно становить всього близько 2 кілометрів. При зближенні з кометою 103P/Гартлі бортовій апаратурі вдалося виявити незвичайні струмені газу і пилу, що зриваються з поверхні кінців комети. Деякі частинки в складі струменів досягали розмірів баскетбольного м'яча. За інфрачервоним спектром вчені визначили, що струмінь складається з вуглекислого газу, що сублімує, підхоплює і уносить сніг і крижинки.[3]
Далі апарат використовували для спостереження за ще кількома кометами. У жовтні 2012 року він здійснив маневр, який перевів «Діп Імпакт» на траєкторію до астероїда (163249) 2002GT. Теоретично проліт повз астероїд мав відбутися в 2020 році, проте вже в момент здійснення маневру багато експертів сумнівалися у здатності апарату зберегти працездатність через 15 років після виконання головного завдання.
Останній успішний сеанс зв'язку з Deep Impact відбувся 8 серпня 2013, після чого повідомлення з зондом було втрачено. За оцінками інженерів NASA, причиною обриву зв'язку стали помилки в програмному забезпеченні, через які зонд втратив орієнтацію в просторі. 20 вересня фахівці NASA оголосили про припинення спроб відновити зв'язок з дослідницьким зондом.[4] Заявляючи про припинення пошуків зонда і про завершення місії, в NASA наголосили, що Deep Impact, незважаючи на передчасну втрату, за час своєї роботи надав на Землю значно більший обсяг даних, ніж планувалося спочатку і здійснив «революцію в розумінні комет і їхньої активності».
Виноски
- ↑ МРТ є резервним пристроєм і був використаний головним чином для навігації під час остаточного 10-денного підльоту. Він також має колісний набір фільтрів, з дещо інший набір фільтрів
- ↑ Николай Карташев (18 липня 2006). Deep Impact позволил изучить состав кометы Темпеля-1 (рос.). Компьюлента. Архів оригіналу за 3 лютого 2013. Процитовано 5 вересня 2013.
{{cite web}}
: Cite має пустий невідомий параметр:|1=
(довідка) - ↑ NASA Spacecraft Sees Cosmic Snow Storm During Comet Encounter. 2010.11.18. Архів оригіналу за 13 лютого 2012. Процитовано 21 вересня 2013.
- ↑ В NASA признали потерю Deep Impact. Архів оригіналу за 21 вересня 2013. Процитовано 21 вересня 2013.
Посилання
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
- Deep Impact на сайті JPL [Архівовано 22 листопада 2004 у Wayback Machine.] (англ.)
- Deep Impact на сайті NASA [Архівовано 13 липня 2005 у Wayback Machine.] (англ.)
- Deep Impact на сайті Ball Aerospace & Technologies Corp. (англ.)
- Комета Гартлі пролітає повз подвійне зоряне скупчення [Архівовано 12 листопада 2010 у Wayback Machine.]
- Проліт комети Гартлі 2 [Архівовано 8 листопада 2010 у Wayback Machine.]
- д/ф «Зіткнення з кометою» [Архівовано 5 квітня 2012 у Wayback Machine.] (Comet Collision!) — 2005, Discovery Channel
- п
- о
- р
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/cd/Nh-pluto-in-true-color_2x_JPEG-edit.jpg/90px-Nh-pluto-in-true-color_2x_JPEG-edit.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9b/Eros%2C_Vesta_and_Ceres_size_comparison.jpg/90px-Eros%2C_Vesta_and_Ceres_size_comparison.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7e/243_ida.jpg/90px-243_ida.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/81/Comet_67P_on_19_September_2014_NavCam_mosaic.jpg/90px-Comet_67P_on_19_September_2014_NavCam_mosaic.jpg)
Прольотні |
|
---|---|
Орбітальні |
|
Спускні | |
Ударні |
|
Повернення зразків |
- Психея
- Янус
- DESTINY+
- Гера (AIDA)
- Тяньвень-2
- Comet Interceptor
- ASTER
- Interstellar Express
- Interstellar Probe
- MANTIS
- HAMMER
- WINE
- Афіна
- AGORA
- AIM
- Asteroid Redirect Mission
- Веста
- CAESAR
- Касталія
- Clementine 2
- Comet Hopper
- CONDOR
- CORSAIR
- CRAF
- Кентавр
- Дон Кіхот
- MAOSEP
- Марко Поло
- OKEANOS
- New Horizons 2
- Хаябуса Mk2
- Химера
- Захоплення астероїда
- Гірничопромислове освоєння астероїдів
- Колонізація астероїдів
- Космічні апарати розташовані в хронологічній послідовності за запуском. Курсив позначає діючі місії. † позначає невдалі місії.