Al·lòfana
![]() | |
---|---|
![]() Al·lofana de la mina Maid of Sunshine, Districte Courtland-Gleeson, Comtat de Cochise, Arizona, Estats Units | |
Fórmula química | Al₂O₃·(SiO₂)1,3-2·(2,5-3)H₂O |
Epònim | aparença visual i altres ![]() |
Localitat tipus | Gräfenthal, Thuringian Forest, Thuringia, Alemanya |
Classificació | |
Categoria | silicats > fil·losilicats |
Nickel-Strunz 10a ed. | 9.ED.20 |
Nickel-Strunz 9a ed. | 9.ED.20 ![]() |
Nickel-Strunz 8a ed. | VIII/E.11 – Anhang ![]() |
Dana | 71.1.5.1 |
Propietats | |
Sistema cristal·lí | amorf |
Color | blanc, verd, blau, groc, marró |
Exfoliació | no en té |
Fractura | concoidal |
Tenacitat | fràgil |
Duresa | 3 |
Lluïssor | vítria, grassa, cèria |
Color de la ratlla | blanca |
Diafanitat | transparent, translúcida |
Densitat | 1,9 |
Impureses comunes | Ti, Fe, Mg, Ca, Na, K |
Més informació | |
Estatus IMA | mineral heretat (G) ![]() |
Any d'aprovació | 1816 |
Símbol | Alp ![]() |
Referències | [1] |
L'al·lòfana[2] és un mineral de la classe dels silicats (fil·losilicats) que rep el seu nom del grec allos ('altre') i phainein ('semblar'), en al·lusió als canvis que experimenta sota una flama. Va ser descrita per primera vegada l'any 1816 a Gräfenthal, Turíngia, Alemanya. També és coneguda amb altres noms menys freqüents: al·lofanita, elhuyarita, ilbaita, razumofskina i riemanita.
Característiques
L'al·lòfana és un mineral d'argila d'alumini hidratat amorf o poc cristal·litzat. La seva fórmula química és Al₂O₃·(SiO₂)1,3-2·(2,5-3)H₂O. Com que té un ordre atòmic de curt abast, és considerat un mineraloide en comptes d'un mineral, i pot ser identificat pel seu espectre infraroig distintiu i el seu patró de difracció de raigs X.
Les varietats d'al·lòfana que contenen coure es poden confondre amb la crisocol·la, i les varietats incolores es poden confondre amb la hyalita, una varietat d'òpal. És un mineral que està relacionat amb la imogolita.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, l'al·lòfana pertany a «09.ED: fil·losilicats amb capes de caolinita, compostos per xarxes tetraèdriques i octaèdriques», juntament amb els següents minerals: dickita, caolinita, nacrita, odinita, hal·loysita, hisingerita, hal·loysita-7Å, amesita, antigorita, berthierina, brindleyita, caryopilita, crisòtil, cronstedtita, fraipontita, greenalita, kellyita, lizardita, manandonita, nepouita, pecoraita, guidottiita, crisocol·la, imogolita, neotocita, bismutoferrita i chapmanita.
Formació i jaciments
L'al·lòfana és un producte d'alteració a la intempèrie o hidrotèrmica de cristall volcànic i feldespats, i algunes vegades té una composició semblant a la caolinita, però en general té una relació molar d'Al:Si = 2. Acostuma a formar-se sota un medi entre àcid i pH neutre (5-7). L'al·lòfana pot alterar-se per formar hal·loysita sota condicions aquoses silicadores, i es pot alterar per formar gibbsita en condicions desilicadores. Es troba associada comunament amb quars, cristobalita, imogolita, gibbsita, vermiculita, crisocol·la i limonita. Als territoris de parla catalana ha estat descrita, per exemple, a Santa Creu d'Olorda.[3]
Referències
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)