Fedorita
![]() | |
---|---|
![]() | |
Fórmula química | (Na,K)2-3(Ca₄Na₃)Si16O38(OH,F)₂·3.5H₂O |
Epònim | Yevgraf Fyodorov (en) ![]() ![]() |
Localitat tipus | Massís alcalí de Turii, Cap de Turii, óblast de Múrmansk, Rússia |
Classificació | |
Categoria | silicats |
Nickel-Strunz 10a ed. | 9.EE.80 |
Nickel-Strunz 9a ed. | 9.EE.80 ![]() |
Nickel-Strunz 8a ed. | VIII/E.14 ![]() |
Dana | 73.1.3.1 |
Heys | 16.10.12 |
Propietats | |
Sistema cristal·lí | triclínic |
Estructura cristal·lina | a = 9,676 Å; b = 16,706 Å; c = 13,233 Å; α = 93,35°; β = 114,96°; γ = 90,03° |
Grup puntual | 1 - pinacoide |
Grup espacial | p1 |
Color | blanc, incolor, vermell brillant, vermell gerd |
Exfoliació | perfecta - {001} |
Fractura | micàcia |
Tenacitat | flexible |
Lluïssor | subvítria, nacrada |
Color de la ratlla | blanc |
Densitat | 2,43 a 2,58 g/cm³ (mesurada); 2,43 g/cm³ (calculada) |
Propietats òptiques | biaxial (-) |
Índex de refracció | nα = 1,522 nβ = 1,530 nγ = 1,531 |
Birefringència | δ = 0,009 |
Angle 2V | mesurat: 32°, calculat: 38° |
Dispersió òptica | r < v distingible |
Més informació | |
Estatus IMA | aprovat ![]() |
Codi IMA | IMA1967 s.p. ![]() |
Símbol | Fdr ![]() |
Referències | [1] |
La fedorita és un mineral de la classe dels silicats, que pertany i dona nom al grup de la fedorita. Rep el nom en honor del matemàtic, cristal·lògraf i mineralogista Evgraf Stepanovich Fedorov (22 de desembre de 1853 - 21 de maig de 1919).
Característiques
La fedorita és un silicat de fórmula química (Na,K)2-3(Ca₄Na₃)Si16O38(OH,F)₂·3.5H₂O. Cristal·litza en el sistema triclínic.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la fedorita pertany a «09.EE - Fil·losilicats amb xarxes tetraèdriques de 6-enllaços connectades per xarxes i bandes octaèdriques» juntament amb els següents minerals: bementita, brokenhillita, pirosmalita-(Fe), friedelita, pirosmalita-(Mn), mcgil·lita, nelenita, schal·lerita, palygorskita, tuperssuatsiaïta, yofortierita, windhoekita, falcondoïta, loughlinita, sepiolita, kalifersita, girolita, orlymanita, tungusita, reyerita, truscottita, natrosilita, makatita, varennesita, raïta, intersilita, shafranovskita, zakharovita, zeofil·lita, minehil·lita, martinita i lalondeïta.
Formació i jaciments
Va ser descoberta al massís alcalí de Turii, a l'óblast de Múrmansk (Rússia). També ha estat descrita en alguns indrets propers a la confluència dels rius Chara i Tokko, a la república russa de Sakhà, així com Schellkopf, a la localitat de Brohltal (Renània-Palatinat, Alemanya). Aquests indrets són els únics de tot el planeta on ha estat descrita aquesta espècie mineral.
Referències
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
- ↑ «Fedorite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 6 febrer 2020].