Friedelita
![]() | |
---|---|
![]() ![]() | |
Fórmula química | Mn₈2+Si₆O15(OH)10 |
Epònim | Charles Friedel ![]() |
Localitat tipus | Montagne d'Azet, Aderville, vall de Louron, Alts Pirineus, Migdia-Pirineus, França |
Classificació | |
Categoria | silicats > fil·losilicats |
Nickel-Strunz 10a ed. | 9.EE.10 |
Nickel-Strunz 9a ed. | 9.EE.10 ![]() |
Nickel-Strunz 8a ed. | VIII/E.12 ![]() |
Dana | 72.4.1b.1 |
Heys | 17.3.11 |
Propietats | |
Sistema cristal·lí | monoclínic |
Estructura cristal·lina | a = 23,33Å; b = 13,39Å; c = 7,44Å; β = 105,08° |
Grup puntual | 2/m - prismàtica |
Color | bronze, marró, vermell-marró, marró fosc |
Macles | universals, repetides cada [110] i [110], pla de composició {001}, resultant en simetria pseudoromboèdrica |
Duresa | 4 a 5 |
Color de la ratlla | blanc |
Propietats òptiques | biaxial |
Índex de refracció | nα = 1,630 nβ = 1,660 nγ = 1,660 |
Birefringència | δ = 0,030 |
Dispersió òptica | r > v |
Impureses comunes | Fe, Al, Zn, Mg, Ca |
Més informació | |
Estatus IMA | mineral heretat (G) ![]() |
Any d'aprovació | 1876 |
Símbol | Fdl ![]() |
Referències | [1] |
La friedelita és un mineral de la classe dels silicats que pertany al grup de la pirosmalita. Rep el seu nom en honor del químic i mineralogista francès Charles Friedel (1832 – 1899), conegut per la reacció de Friedel-Crafts, un mètode de síntesi orgànica.
Característiques
La friedelita és un fil·losilicat de fórmula química Mn₈2+Si₆O15(OH)10. Cristal·litza en el sistema monoclínic. Forma làmines pseudohexagonals que poden ser hemimòrfiques de fins a 1 cm, més rarament cristal·litza en forma d'agulles esveltes o com agregats lamel·lars o fibrosos; també apareix en forma d'estalactites massives criptocristal·lines.[2] La seva duresa a l'escala de Mohs és 4 a 5. Curiosament, el seu color i aspecte s'assembla al de la carn.[1]
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la friedelita pertany a «09.EE - Fil·losilicats amb xarxes tetraèdriques de 6-enllaços connectades per xarxes i bandes octaèdriques» juntament amb els següents minerals: bementita, brokenhillita, pirosmalita-(Fe), pirosmalita-(Mn), mcgillita, nelenita, schal·lerita, palygorskita, tuperssuatsiaïta, yofortierita, windhoekita, falcondoïta, loughlinita, sepiolita, kalifersita, gyrolita, orlymanita, tungusita, reyerita, truscottita, natrosilita, makatita, varennesita, raïta, intersilita, shafranovskita, zakharovita, zeofil·lita, minehil·lita, fedorita, martinita i lalondeïta.
Formació i jaciments
La friedelita es forma en dipòsits metamorfosats de Mn-Fe. Se n'han trobat jaciments a Alemanya, Austràlia, Àustria, Estats Units, França, Itàlia, el Kazakhstan, Noruega, el Perú, Romania, Sud-àfrica, Suècia i Suïssa. A Catalunya s'ha trobat friedelita a la mina Serrana, al Molar (Priorat, Tarragona).[1]
Sol trobar-se associada a altres minerals com: rodocrosita, alabandita, franklinita, wil·lemita, calcita, barita, clorita, esfalerita, kutnohorita, andradita i hausmannita.[2]