Fermín Arteta Sesma
![]() Retrat de Fermín Arteta per Antonio María Esquivel ![]() | |
Nom original | (es) Fermín de Arteta ![]() |
---|---|
Biografia | |
Naixement | 8 juliol 1796 ![]() Corella (Navarra) ![]() |
Mort | 15 desembre 1880 ![]() Madrid ![]() |
![]() | |
5 abril 1851 – 20 octubre 1851 ← Santiago Fernández Negrete – Mariano Miguel de Reynoso → | |
![]() | |
14 gener 1851 – 5 abril 1851 ← Luis José Sartorius y Tapia – Manuel Bertrán de Lis y Ribes → | |
![]() | |
15 gener 1850 – 5 juliol 1850 ← Miguel Tenorio de Castilla – Ventura Díaz Astillero de los Ríos → | |
![]() | |
6 octubre 1849 – octubre 1868 Circumscripció electoral: senador vitalici | |
Director de l'Institut Geològic i Miner d'Espanya | |
14 juliol 1849 – 30 desembre 1849 | |
![]() | |
4 gener 1847 – 7 octubre 1849 Circumscripció electoral: Tudela | |
![]() | |
19 desembre 1845 – 31 octubre 1846 ← Joaquín José de Muro y Vidaurreta Circumscripció electoral: Logronyo | |
![]() | |
23 maig 1845 – 7 març 1846 | |
![]() | |
29 agost 1840 – 11 setembre 1840 ← Francisco Cabello Rubio – Francisco Cabello Rubio → | |
![]() | |
4 gener 1838 – 18 novembre 1839 Circumscripció electoral: Navarra ![]() | |
Activitat | |
Ocupació | polític ![]() |
Carrera militar | |
Conflicte | Primera Guerra Carlina ![]() |
Premis
|
Fermín Arteta Sesma (Corella, 8 de juliol de 1796 - Madrid, 15 de desembre de 1880) va ser un polític navarrès, ministre durant el regnat d'Isabel II d'Espanya.[1]
Biografia
Ingressà a la milícia el 1814, quan s'allistà a la guàrdia valona i va formar part del Batalló Sagrat, dedicant-se durant un temps com a enginyer militar a estudiar la restauració dels castells de Burgos i Pancorbo. Amb l'arribada dels Cent Mil Fills de Sant Lluís s'hagué de retirar a Cadis, però després tornà a l'exèrcit i participà en la repressió del pronunciament d'Espoz i Mina el 1830, que li comportà l'ascens a capità.
L'esclat de la primera guerra carlina (1831) l'agafà a Saragossa, i participà en el front del Nord. La seva actuació li va valer l'ascens a comandant de Batalló d'Infanteria i la Creu Llorejada de Sant Ferran. Va ser elegit diputat a Corts per Navarra els anys 1837, 1839 i 1844.[2]
Fou Ministre de la Governació en el govern interí de Modesto Cortázar Leal de Ibarra (agost-setembre de 1840), després fou nomenat governador civil de Madrid, i elegit diputat per Logronyo el 1846. A l'any 1849 va ser nomenat senador reial vitalici[3] i governador civil de Barcelona el 1850, càrrec des del que va combatre amb especial intensitat l'incipient moviment obrer barceloní.
Reclamat una altra vegada al ministeri de la Governació en 1851, aquest mateix any va ocupar la cartera de Foment amb el Partit Moderat, en el govern de Juan Bravo Murillo. Durant el seu mandat va prendre mesures per a la implantació del sistema mètric decimal.[4] Va ser membre del Consell Reial fins a 1854, data en què es retirà a Corella.[5]
Referències
- ↑ «Ministros y miembros de organismos de gobierno. Regencias, Juntas de Gobierno, etc (1808-2000)». Centro de Ciencias Humanas y Sociales (CCHS) del CSIC. Arxivat de l'original el 2018-10-05. [Consulta: 31 gener 2016].
- ↑ Fitxa del Congrés dels Diputats
- ↑ Fitxa del Senat
- ↑ Fermín Arteta[Enllaç no actiu] a l'Enciclopedia de Navarra
- ↑ Biografia a l'Enciclopedia Vasca Auñamendi
Càrrecs públics | ||
---|---|---|
Precedit per: Francisco Cabello Rubio Luis José Sartorius y Tapia | Ministre de Governació![]() (agost-setembre) 1840 (gener-abril) 1851 | Succeït per: Francisco Cabello Rubio Manuel Bertrán de Lis y Ribes |
Precedit per: Miguel Tenorio | Governador Civil de Barcelona![]() (gener-juliol) 1850 | Succeït per: Ventura Díaz |
Precedit per: Santiago Fernández Negrete | Ministre de Foment![]() (abril-octubre) 1851 | Succeït per: Mariano Miguel de Reynoso |