Minnesotaïta
![]() | |
---|---|
![]() Minnesotaïta (gris) ![]() | |
Fórmula química | (Fe,Mg)₃(Si₄O10)(OH)₂ |
Epònim | Minnesota ![]() |
Localitat tipus | Cuyuna Range (en) ![]() ![]() ![]() |
Classificació | |
Categoria | silicats |
Nickel-Strunz 10a ed. | 9.EC.05 |
Nickel-Strunz 9a ed. | 9.EC.05 ![]() |
Nickel-Strunz 8a ed. | VIII/E.04 ![]() |
Dana | 71.2.1.5 |
Heys | 14.21.9 |
Propietats | |
Sistema cristal·lí | triclínic |
Estructura cristal·lina | a = 5,623(2) Å; b = 9,419(2) Å; c = 9,624(3) Å; α = 85,21(3)°; β = 95,64(3)°; γ = 90,00° |
Grup puntual | 1 - pinacoide |
Color | gris verdís a verd oliva |
Macles | sí |
Exfoliació | perfecta, micàcia en {001} |
Fractura | irregular, desigual |
Tenacitat | fràgil |
Duresa | 1,5 a 2 |
Lluïssor | resinosa, cerosa, grassa |
Color de la ratlla | blanc |
Diafanitat | translúcida |
Densitat | 3,01 g/cm³ (mesurada); 2,97 g/cm³ (calculada) |
Propietats òptiques | biaxial (-) |
Índex de refracció | nα = 1,578 a 1,583 nβ = 1,578 a 1,622 nγ = 1,615 a 1,623 |
Birefringència | δ = 0,037 a 0,040 |
Pleocroisme | visible |
Angle 2V | mesurat: 4° |
Dispersió òptica | r < v moderada |
Fluorescència | no fluorescent |
Impureses comunes | Ti, Al, Mn, Ca, Na, K, H |
Més informació | |
Estatus IMA | mineral heretat (G) ![]() |
Any d'aprovació | 1944 |
Símbol | Mns ![]() |
Referències | [1] |
La minnesotaïta és un mineral de la classe dels silicats. Rep el seu nom de la seva localitat tipus, a l'estat de Minnesota.
Característiques
La minnesotaïta és un silicat de fórmula química (Fe,Mg)₃(Si₄O10)(OH)₂. Cristal·litza en el sistema triclínic. La seva duresa a l'escala de Mohs es troba entre 1,5 i 2.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la minnesotaïta pertany a «09.EC - Fil·losilicats amb plans de mica, compostos per xarxes tetraèdriques i octaèdriques» juntament amb els següents minerals: talc, wil·lemseïta, ferripirofil·lita, pirofil·lita, boromoscovita, celadonita, chernykhita, montdorita, moscovita, nanpingita, paragonita, roscoelita, tobelita, aluminoceladonita, cromofil·lita, ferroaluminoceladonita, ferroceladonita, cromoceladonita, tainiolita, ganterita, annita, ephesita, hendricksita, masutomilita, norrishita, flogopita, polilitionita, preiswerkita, siderofil·lita, tetraferriflogopita, fluorotetraferriflogopita, wonesita, eastonita, tetraferriannita, trilitionita, fluorannita, xirokxinita, shirozulita, sokolovaïta, aspidolita, fluoroflogopita, suhailita, yangzhumingita, orlovita, oxiflogopita, brammal·lita, margarita, anandita, bityita, clintonita, kinoshitalita, ferrokinoshitalita, oxikinoshitalita, fluorokinoshitalita, beidel·lita, kurumsakita, montmoril·lonita, nontronita, volkonskoïta, yakhontovita, hectorita, saponita, sauconita, spadaïta, stevensita, swinefordita, zincsilita, ferrosaponita, vermiculita, baileyclor, chamosita, clinoclor, cookeïta, franklinfurnaceïta, gonyerita, nimita, ortochamosita, pennantita, sudoïta, donbassita, glagolevita, borocookeïta, aliettita, corrensita, dozyïta, hidrobiotita, karpinskita, kulkeïta, lunijianlaïta, rectorita, saliotita, tosudita, brinrobertsita, macaulayita, burckhardtita, ferrisurita, surita, niksergievita i kegelita.
Formació i jaciments
Va ser descrita gràcies a mostres de dos indrets de l'estat de Minnesota (Estats Units): a Cuyuna North Range, al comtat de Crow Wing, i a Mesabi Range, al comtat de St. Louis. Sol trobar-se associada a altres minerals com: quars, siderita, stilpnomelana i greenalita.[2]
Referències
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)