Vracov
Vracov | |
---|---|
![]() Radnice | |
![]() ![]() | |
znakvlajka | |
Lokalita | |
Status | město |
Pověřená obec | Bzenec |
Obec s rozšířenou působností | Kyjov (správní obvod) |
Okres | Hodonín |
Kraj | Jihomoravský |
Historická země | Morava |
Stát | Česko![]() |
Zeměpisné souřadnice | 48°58′31″ s. š., 17°12′40″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 4 502 (2024)[1] |
Rozloha | 44,40 km²[2] |
Katastrální území | Vracov |
Nadmořská výška | 183 m n. m. |
PSČ | 696 42 |
Počet domů | 1 589 (2021)[3] |
Počet částí obce | 1 |
Počet k. ú. | 1 |
Počet ZSJ | 1 |
Kontakt | |
Adresa městského úřadu | náměstí Míru 202 696 42 Vracov [email protected] |
Starosta | Bc. Petr Fridrich |
Oficiální web: www | |
![]() ![]() Vracov | |
Další údaje | |
Kód obce | 586765 |
Kód části obce | 185175 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Vracov (německy Wratzow, historicky také Pracov) je město v okrese Hodonín v Jihomoravském kraji. Leží osm kilometrů jihovýchodně od Kyjova. Žije zde přibližně 4 500[1] obyvatel. Jedná se o vinařské město ve vinařské oblasti Morava, podoblasti Slovácké (viniční tratě Kopec, Klínky, Vinohrady u Panny Marie, Hliníky u Křivolánu, Hory). Sousedními obcemi sídla jsou Vlkoš, Těmice, Strážnice, Skoronice, Ratíškovice, Rohatec, Ježov, Kelčany, Žeravice, Žádovice, Vacenovice, Bzenec a Petrov.
Název
Název původní vesnice byl odvozen od osobního jména Vrac (což byla domácká podoba některého jména začínajícího na Vrati-, např. Vratislav, Vratimír apod.) a znamenalo "Vracův majetek".[4]
Historie
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6d/Vracov_kostel_Vavrince_01.jpg/220px-Vracov_kostel_Vavrince_01.jpg)
První písemná zmínka o osadě na místě nynějšího města pochází z roku 1201. Mezi lety 1230 a 1240 nechala královna Konstancie, manželka Přemysla Otakara I., vybudovat kostel sv. Vavřince na nově vytyčeném náměstí. Ve 13. století Vracov byl důležitým lokálním centrem, kam byly z Břeclavi přestěhovány i krajské úřady, a břeclavský kraj se po několik desetiletí nazýval krajem vracovským (pracovským). Od roku 1274 je Vracov nazýván městečkem. Význam obce začal klesat na přelomu 13. a 14. století, kdy okolo nově založeného hradu vzniklo městečko Bzenec. Krajské úřady se přesunuly do Bzence (a později do Uherského Hradiště), a v roce 1335 byl Vracov přičleněn k bzeneckému panství.
V roce 1518 obdržel Vracov právo várečné a od té doby se nazývá městysem. Urbář z roku 1604 obsahuje řadu podrobností o městě, např. výši odváděných poplatků z pozemků a vinic (130 rýnských). Urbář také uvádí několik příjmení, jež se ve městě vyskytují i začátkem 21. století – Mívalt, Nikl nebo Repík. Během třicetileté války přišel Vracov o značnou část populace. V druhé polovině 17. století tak došlo k nové kolonizaci a přírůstku obyvatel, z poloviny německé národnosti. 1. ledna 1967 byl Vracov povýšen na město.
Obyvatelstvo
Vývoj počtu obyvatel
Roku 1656 měl Vracov 114 domů a 740 obyvatel, v roce 2011 zde žilo 4 484 obyvatel v 1 565 domech.[5][6]
Rok | Domů | Obyvatel |
---|---|---|
1620 | 134 | 870[6] |
1656 | 114 | 740[6] |
1670 | 119 | 770[6] |
1790 | 302 | 1 499[6] |
1834 | 404 | 2 014[6] |
1860 | 524 | 2 574[6] |
Rok | 1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1930 | 1950 | 1961 | 1970 | 1980 | 1991 | 2001 | 2011 | 2021 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Počet obyvatel | 2 574 | 2 999 | 3 363 | 3 594 | 3 922 | 3 825 | 4 002 | 3 993 | 4 335 | 4 158 | 4 296 | 4 384 | 4 531 | 4 484 | 4 399 |
Počet domů | 524 | 592 | 637 | 691 | 752 | 781 | 964 | 1 105 | 1 139 | 1 169 | 1 244 | 1 460 | 1 510 | 1 565 | 1 589 |
Struktura populace
Podle sčítání v roce 2011 žilo ve městě 2 163 mužů a 2 321 žen, tj. v procentech 48% ku 52%. Naprostá většina obyvatel se hlásila k české nebo moravské národnosti, případně národnost neuvedla; nejpočetnější národnostní menšinou byli Slováci v počtu 36 lidí. Asi čtvrtina populace, 1 067 lidí, se přihlásila k náboženské víře. Z toho většinu, 902 lidí, tvořili římští katolíci. Římskokatolická farnost je součástí kyjovského děkanátu. Ze 2 208 ekonomicky aktivních obyvatel jich 666 uvedlo, že dojíždí do zaměstnání do jiné obce.
Městská správa
Obecní symboly
Znak města je historický, vlajka byla městu udělena rozhodnutím předsedy Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky dne 5. března 2015.[9]
Pamětihodnosti
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f8/Vracov_krizova_cesta_01.jpg/220px-Vracov_krizova_cesta_01.jpg)
- Kostel svatého Vavřince – raně gotická stavba ve stylu burgundsko-cisterciácké architektury. V původním stavu se dochoval jeho presbytář z roku 1240. V 18. století došlo k barokní přestavbě kostela. Jeho sochařská výzdoba pochází z dílny Ondřeje Schweigla.
- Křížová cesta z roku 2004 se skleněnými vitrážemi a sochou Krista u kostela sv. Vavřince
- Radnice postavená v letech 1948–1950 podle návrhu architekta Jiřího Jeřábka. Nad balkonem v prvním patře je barevné sgrafito „Svatební veselí“ od akademického malíře Rudolfa Gajdoše z roku 1950.
- Stará ulice – nejstarší část města (1604)
- Baráky – skupina domů ze 16.–17. století
- Habánské vinné sklepy
- Husův sbor, kostel Církve československé husitské v Okružní ulici
- Několik kamenných křížů v různých částech obce
Kultura
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/29/Vracov_skola_02.jpg/220px-Vracov_skola_02.jpg)
Ve městě působí několik folklórních souborů a hudebních skupin.[10] V roce 1976 byl založen folklórní soubor Marýnka.[11] Dalším folklórním souborem je od roku 1980 Lipina, a její dětský soubor Lipinka. Nejmladším folklórním sdružením je od roku 2005 soubor písní a tanců Vracovjan. Působí zde i dechová hudba Vracovjáci.
Každoročně třetí říjnový víkend se ve městě konají tradiční krojované císařské hody „s věncem a káčerem“. Počtem krojovaných (660 v roce 2012) jde o největší hody v České republice.[12] V hodovém průvodu 17. října 2015 byl 566 účastníky ustanoven oficiální český rekord v počtu krojovaných v jedné obci.[13]
Občanská vybavenost
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/df/Vracov_tezba_ropy_02.jpg/220px-Vracov_tezba_ropy_02.jpg)
Ve městě se nachází státní mateřská škola, základní škola prvního i druhého stupně, a základní umělecká škola. V bývalé budově školy na náměstí sídlí městská knihovna a informační centrum. Část budovy radnice slouží pobočce České pošty, v jejím dvorním traktu jsou ordinace praktických a zubních lékařů. Kulturní dům s divadelním a estrádním sálem. Kino není vybaveno digitální promítací technikou a je tak bez pravidelného programu. Sportovní areál na jihovýchodě města s tenisovými kurty a fotbalovým hřištěm klubu FC Vracov. Mládežnický fotbal zde hraje FKM Morava, společné družstvo FC Vracov a TJ Sokol Vlkoš. Veřejné koupaliště se dvěma bazény na severozápadě.
Osobnosti
- Josef Čajka (1919–2009), vysokoškolský pedagog, odborník v oblasti teorie obvodů
- Jan Dungel (* 1951), přírodovědec, malíř, grafik a ilustrátor
- Tomáš Kořínek, operní zpěvák
- František Mezihorák (* 1937), historik, senátor, děkan Pedagogické fakulty Univerzity Palackého
- Filip Prechtl, houslista, zakladatel skupiny Cimballica
- Josef Somr (1934–2022), herec
- Karl Teller (1888–1944), spisovatel, středoškolský pedagog[14]
Okolí
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/85/Vracov_rybnik_01.jpg/220px-Vracov_rybnik_01.jpg)
Vracov leží na severní hranici lesní oblasti Doubrava, zvané též Moravská Sahara. Sousedí s obcemi Bzenec, Vlkoš a Vacenovice. Na severozápadě je rybník, vzniklý zaplavením naleziště rašeliny. Městem protéká Vracovský potok.
Dopravní spojení
Městem prochází silnice I/54. Železniční stanice Vracov leží na trati 340, spojující Brno a Uherské Hradiště. V roce 2017 zde zastavovaly všechny osobní vlaky a většina spěšných.[15] Spojení s okolními obcemi je zajišťováno také autobusy.
Město leží v zóně 685 integrovaného systému Jihomoravského kraje IDS JMK.
Odkazy
Reference
- ↑ a b Český statistický úřad: Počet obyvatel v obcích – k 1. 1. 2024. Praha: Český statistický úřad. 17. května 2024. Dostupné online. [cit. 2024-05-19].
- ↑ Český statistický úřad: Malý lexikon obcí České republiky – 2017. Český statistický úřad. 15. prosince 2017. Dostupné online. [cit. 2018-08-28].
- ↑ Český statistický úřad: Výsledky sčítání 2021 – otevřená data. Dostupné online. [cit. 2022-04-18].
- ↑ HOSÁK, Ladislav; ŠRÁMEK, Rudolf. Místní jména na Moravě a ve Slezsku. Svazek II. M–Ž. Praha: Academia, 1980. 962 s. S. 739–740.
- ↑ Výsledky sčítáni lidu, domů a bytů 2011
- ↑ a b c d e f g MAJER, Luděk, et al. Vracov 1945-1965. Ilustrace František Nikl. Vracov: Rada MNV Vracov, 1965. 35 s. Q-11*51227.
- ↑ Historický lexikon obcí České republiky 1869–2011 [online]. Praha: Český statistický úřad, rev. 2015-12-21 [cit. 2024-07-25]. Dostupné online.
- ↑ Výsledky sčítání 2021 – otevřená data [online]. [cit. 2024-07-25]. Dostupné online.
- ↑ Udělené symboly – Vracov [online]. 2015-03-05 [cit. 2022-06-09]. Dostupné online.
- ↑ Přehled zájmových spolků na stránkách města
- ↑ Soubor Marýnka na stránkách města
- ↑ RAISKUBOVÁ, Hana. Vracov přivítal rekordních 660 krojů. Mám stoleté boty, smála se stárka. iDNES.cz [online]. 2012-10-21. Dostupné online.
- ↑ KOSÍK, Jiří. Vracov má zápis do České knihy rekordů. V hodovém průvodu šlo 566 krojovaných. Hodonínský deník.cz [online]. 2015-10-18 [cit. 2015-10-19]. Dostupné online.
- ↑ HANUSOVÁ, Petra. Jüdische Identitätskonzeptionen in Karl Tellers Roman Altneue Menschen. Brno, 2010 [cit. 2021-01-02]. Bakalářská práce. Masarykova univerzita, Filozofická fakulta. Vedoucí práce Zdeněk Mareček. Dostupné online. (německy)
- ↑ Jízdní řád Českých drah 2016/2017
Literatura
- HURT, Rudolf; OREL, Jaroslav. Dějiny města Vracova. Redakce Vladimír Nekuda; ilustrace František Nikl. 1.. vyd. Brno: Musejní spolek v Brně, 1969. 257 s. 59-149-69.
- MAJER, Luděk, et al. Vracov 1945-1965. Ilustrace František Nikl. Vracov: Rada MNV Vracov, 1965. 35 s. Q-11*51227.
Související články
- Doubrava
- FC Vracov
- Římskokatolická farnost Vracov
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Vracov na Wikimedia Commons
Průvodce Vracov ve Wikicestách
Encyklopedické heslo Vracov v Ottově slovníku naučném ve Wikizdrojích
- Seznam děl v Souborném katalogu ČR, jejichž tématem je Vracov
- Oficiální stránky
- Vracov v Registru územní identifikace, adres a nemovitostí (RÚIAN)
- https://www.mestovracov.cz/159-historie-a-symboly Historie města
- http://www.favracov.cz/ Římskokatolická farnost Vracov
- Videoklip Hody Vracov na stránkách televize amerických krajanů
- Soubor Lipinka
- Soubor Lipina
- Dechová hudba Vracovjáci
- Soubor Vracovjan Archivováno 30. 7. 2020 na Wayback Machine.