Barnag
Barnag | |||
![]() | |||
A németbarnagi római katolikus műemléktemplom | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Közép-Dunántúl | ||
Vármegye | Veszprém | ||
Járás | Veszprémi | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Horváth Zoltán (független)[1] | ||
Irányítószám | 8291 | ||
Körzethívószám | 88 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 94 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 10,32 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 12,01 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() Barnag Pozíció Veszprém vármegye térképén | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Barnag témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Barnag (németül Barnig) község Veszprém vármegyében, a Veszprémi járásban, Nagyvázsony környékén.
Fekvése
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a8/Map_of_Nagyv%C3%A1zsony-P%C3%A9csely_region.png/210px-Map_of_Nagyv%C3%A1zsony-P%C3%A9csely_region.png)
A Veszprém vármegyei Barnag a Veszprémi-fennsík és a Balaton-felvidék találkozásánál található, Veszprémtől 18, Nagyvázsonytól mintegy 5 kilométerre. Központján csak a 73 113-as út húzódik végig (amely innen nyugat felé továbbhaladva, Vöröstón át Mencshely külterületéig tart), de külterületének keleti részét egy rövid szakaszon érinti a 7307-es út is.
Története
Barnag nevét 1284-ben említette először oklevél, amikor a Gatal nemzetségbeli Péter fia III. Gatal és Gatalon fiait említi, akiknek házai Barnagon egymás mellett álltak.
Később ismét egy oklevél említette, melyet Nagy Lajos király leánya, Mária királynő adott ki a Vezsenyi családnak, 1384. december 6-ai keltezéssel. Az okirat tartalma szerint a királynő engedélyezi méltó lakhely (valószínűleg vár) építését a családi birtokra, vagyis Barnag–Szabadhegyre, az udvari étekfogó mesternek, Vezsenyi Lászlónak.
A vár építését a veszprémi káptalan megállította, mert az a Péczel nevű birtokukra épült, nem pedig a Barnag határában fekvő Szabadhegyre. Ebből pereskedés támadt, a várat pedig ma is láthatjuk romjaiban, Zádor-vár (Pusztavár) néven a falutól délkeleti irányban.
Barnag a török időkben elnéptelenedett. Újratelepítésére a 18. század első felében került sor. Magyarbarnagot és Németbarnagot 1947-ben egyesítették.
Közélete
Polgármesterei
- 1990–1994: Szegedi András (független)[3]
- 1994–1998: Szegedi András (független)[4]
- 1998–2002: Kiss Gábor (független)[5]
- 2002–2006: Antal Gyuláné (független)[6]
- 2006–2010: Kulcsár Miklós Sándor (MDF)[7]
- 2010–2014: Kulcsár Miklós Sándor (független)[8]
- 2014–2016: Kulin Miklós György (független)[9]
- 2016–2019: Horváth Zoltán (független)[10]
- 2019–2024: Horváth Zoltán (független)[1]
- 2024– :
A településen 2016. december 4-én időközi polgármester-választást (és képviselő-testületi választást) tartottak, az előző képviselő-testület önfeloszlatása miatt.[11] A választáson a hivatalban lévő polgármester is elindult, de alulmaradt egyetlen kihívójával szemben.[10]
Népesség
A település népességének változása:
Lakosok száma | 132 | 131 | 128 | 119 | 121 | 94 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás idején a lakosok 98,5%-a magyarnak, 15% németnek, 6% cigánynak, 6% románnak mondta magát (1,5% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt az végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 47,4%, református 22,6%, evangélikus 1,5%, felekezeten kívüli 13,5% (13,5% nem nyilatkozott).[12]
Nevezetességei
- Barokk műemlék-kálvária és egy középkori kápolna
- Szent Márton római katolikus templom (XVIII. sz.)
- Református templom
- Mezítlábas mendegélő és kerékpáros pihenőpark
- Helytörténeti kiállítás
- Zádor-vár
Képgaléria
- Magyarbarnag, református templom
- Népi műemlék lakóház Barnagon
- Jellegzetes barnagi lakóház, egy eladó ágyúval
Források
- Karácsonyi János: A magyar nemzetségek a XIV. század közepéig. Budapest: Magyar Tudományos Akadémia. 1900–1901.
- Zalai okmánytár I. 95.
- Hazai Okmánytár IV. 68.
Jegyzetek
- ↑ a b Barnag települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. július 24.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Barnag települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Barnag települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 1.)
- ↑ Barnag települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. február 29.)
- ↑ Barnag települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. február 29.)
- ↑ Barnag települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. február 29.)
- ↑ Barnag települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. július 20.)
- ↑ Barnag települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2016. február 19.)
- ↑ a b Barnag települési időközi választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2016. december 4. (Hozzáférés: 2020. június 23.)
- ↑ Időközi helyi önkormányzati választások (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2016 (Hozzáférés: 2020. június 23.)
- ↑ Barnag Helységnévtár
További információk
- Barnag a Via Sancti Martini honlapján
Földrajzportál
Magyarország-portál