Mencshely
Mencshely | |||
![]() | |||
Mencshely evangélikus temploma | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Közép-Dunántúl | ||
Vármegye | Veszprém | ||
Járás | Veszprémi | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Szabó Zoltán (független)[1] | ||
Irányítószám | 8271 | ||
Körzethívószám | 88 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 301 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 18,24 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 12,61 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() Mencshely Pozíció Veszprém vármegye térképén | |||
Mencshely weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Mencshely témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Mencshely község Veszprém vármegyében, a Veszprémi járásban. Nevezik háromtornyú falunak is, mivel három felekezetnek is van temploma a településen.
Fekvése
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d0/Szenth%C3%A1roms%C3%A1g_katolikus_templom%2C_Mencshely.jpg/264px-Szenth%C3%A1roms%C3%A1g_katolikus_templom%2C_Mencshely.jpg)
Mencshely a Vázsonyi-síkság és a Balaton-felvidéki hegyek találkozásánál elhelyezkedő település Veszprém vármegyében, a Balaton-felvidék északi határán. A Balatontól 11, Nagyvázsonytól 4 kilométerre található.[3] Főutcája a Zánka és Nagyvázsony között húzódó 7312-es út, utóbbiból itt ágazik ki a 73 112-es számú mellékút Dörgicse Felsődörgicse településrésze és a 7338-as út felé.
Története
Területe a kőkorszaktól bizonyíthatóan lakott volt, de a régiek nem a mai falu helyét, hanem az attól kissé északkeletre fekvő Ragonya nevű határrészt és a falutól keletre eső Berki-kút környékét részesítették előnyben. E második területen a későbbi időkből római villa rustica (parasztgazdaság) romjai kerültek elő számos Nagy Konstantin korabeli pénzérmével. A község első hiteles középkori említése egy 1269-ben kelt oklevélben található.
A település kialakulásáról nem rendelkezünk hiteles adatokkal. Neve, amely eredetileg Mencsel vagy Mencsely alakban élt egészen a 19. századig, bizonytalan eredetű. Egyes feltevések szerint német személynévből keletkezett: valószínű alakja Menzli vagy Mentzelin lehetett. A puszta személynévből történő helynévadás magyar sajátosság, a legkorábbi településneveink keletkeztek így. A 12–13. században megjelentek, majd kizárólagossá váltak a személynevekből -falva, -telke utótaggal képzett magyar helynevek. Ha tehát elfogadjuk a Mencsel név személynévi eredetét, a település kialakulásának idejét a 10–11. századra tehetjük. Ezt a keltezést látszik alátámasztani az a tény is, hogy a község az akkori országterület egyik legfejlettebb részén, a Balaton-felvidéken helyezkedik el. Itt korán tért hódított a kereszténység, s első fennmaradt okleveleink is, amelyek erre a területre vonatkoznak, már kialakult településszerkezetet tárnak elénk, még ha magát a községet nem is említik. A mai változat, a Mencshely népi etimológiával keletkezett az eredeti Mencselből. Ennek a népi etimológiának a magyarázatát a következőképp írta le az író Lampérth Géza (1873–1934), a falu szülötte:
„Azok a magyarok, akik őseik hitét nem akarták az új hitért elhagyni, fellázadtak István király ellen. Kupa somogyi vezér állt a lázadók élére és hatalmas sereget vezetett Veszprém vára alá, ahol akkor István király feleségével, Gizellával együtt tartózkodott. István király, mielőtt az ostrom megkezdődött volna, nejét kiszöktette a várból, hogy valamelyik faluban biztonságba helyezze. Már jól elhagyták Veszprémet, és Vázsony körül jártak. Ekkor a király hátratekintve rémülten vette észre, hogy a lázadók egy csapata üldözőbe fogta őket. Megsarkantyúzta lovát, hirtelen a közeli rengetegbe vágtatott. Mire üldözői odaértek, már nyomát vesztették. Egy ősz remete lakott a rengetegben, arra bízta feleségét, míg a rend és béke helyreáll. Ott is maradt Gizella királyné a remete kunyhójában, míg István a lázadó Kupa vezér seregét széjjelverte, és helyreállította az ország nyugalmát.
Ekkor aztán hálából megmeneküléséért kápolnát építtetett arra a helyre, ahol a remetekunyhó állt, és elnevezte azt Menedékhelynek vagy Ments-helynek, mivelhogy ott menekült meg a haláltól.
Itt állt a kápolna, ahol most a falu van, és attól kapta nevét a falu is.”
Középkori temploma – amelynek kibővítésével épült a jelenlegi evangélikus templom – feltehetően a 12–13. században épülhetett. Mencshely lakossága a török idők előtt a középkorban is nagyrészt nemesemberekből állt, hozzájuk csatlakoztak a végvárakból leszerelt, nemességet kapott katonák és családjaik.
Az 1800-as években a falu elöljáróságában csak a legtekintélyesebb nemesi családok tagjai vehettek részt, mint az Antal, Bertalan, Bocskai, Fülöp, Isó, Ódor és Sándor családok. A legrégebbi fennmaradt Mencshely nemesi összeírása „Anno 1666 január Taxati Nobiles” néven a veszprémi megyei levéltárban megtalálható.
Közélete
Polgármesterei
- 1990–1994: Egyed László (független)[4]
- 1994–1998: Bocskay Rudolf (független)[5]
- 1998–2002: Tóbiás Ilona (független)[6]
- 2002–2006: Tóbiás Ilona (független)[7]
- 2006–2010: Tóbiás Ilona (független)[8]
- 2010–2014: Rauch Csaba (független)[9]
- 2014–2019: Rauch Csaba (független)[10]
- 2019–2024: Szabó Zoltán (független)[1]
- 2024– :
Népessége
A település népességének változása:
Lakosok száma | 239 | 232 | 223 | 267 | 285 | 301 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 93,5%-a magyarnak, 11,7% cigánynak mondta magát (6,5% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 41,4%, evangélikus 17,7%, református 7,4%, görögkatolikus 1,7%, felekezeten kívüli 7,8% (24,2% nem nyilatkozott).[11]
Nevezetességei
- Evangélikus templom, Kossuth utca
- Gályarab emlékmű, az evangélikus templom kertjében
- Református templom, Petőfi S. utca
- Falumúzeum
- Kopjafa Blajsza János tiszteletére
- Római katolikus templom (Szentháromság), Fő utca
- Ódor-kúria Kossuth u. 20.
- Népi lakóház Petőfi u. 53.
- Kossuth-kilátó a Halom-hegyen
-
Az evangélikus templom belülről -
A református templom -
Gályarabságot szenvedett evangélikus lelkipásztorok emlékműve -
A katolikus templom belülről -
Falumúzeum -
Kossuth-kilátó
Ismert személyek
- Itt született
- Balassa Gábor (1783–1851) római katolikus pap, szombathelyi püspök
- Zábrák Dénes (1852–1913) evangélikus lelkész
- Lampérth Géza (1873–1934) költő, író, színpadi szerző
- Kertész Jenő (1889–1969) fogorvos, az orvostudományok kandidátusa (1957)
Jegyzetek
- ↑ a b Mencshely települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. május 30.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Archivált másolat. [2011. május 14-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. július 12.)
- ↑ Mencshely települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Mencshely települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. január 9.)
- ↑ Mencshely települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. április 23.)
- ↑ Mencshely települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. április 23.)
- ↑ Mencshely települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. április 23.)
- ↑ Mencshely települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2014. október 3. (Hozzáférés: 2011. július 26.)
- ↑ Mencshely települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2016. február 19.)
- ↑ Mencshely Helységnévtár
További információk
- Európai borutak portál[halott link]
- Mencshely község honlapja
- Kazal Gábor: Tizenöt év. A mencshelyi "Balatonfelvidék" Mezőgazdasági Termelőszövetkezet története. 1959–1974; s.n., Mencshely, 1974
- Kazal Gábor: Találkozások. Emberi sorsok a Balatonfelvidéken; Balatonfelvidék MgTSZ, Mencshely, 1985
- Ifj. Hermann István: Mencshely; szerk. Hermann István; Száz Magyar Falu Könyvesháza Kht., Bp., 2002 (Száz magyar falu könyvesháza)
- Balogh Ernőné Bertalan Katalin: Mencshely varázsa. Egy apró falu nagy értékei; Mencshely, Önkormányzat, 2020
Földrajzportál
Magyarország-portál