Fulyán
Fulyán (Fulianka) | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Kerület | Eperjesi |
Járás | Eperjesi |
Rang | község |
Első írásos említés | 1410 |
Polgármester | Miroslav Leško |
Irányítószám | 082 12 (pošta Kapušany) |
Körzethívószám | 051 |
Forgalmi rendszám | PO |
Testvérvárosok | Lista |
Népesség | |
Teljes népesség | 411 fő (2021. jan. 1.)[1] |
Népsűrűség | 102 fő/km² |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 271 m |
Terület | 3,81 km² |
Időzóna | CET, UTC+1 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
Fulyán weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Fulyán témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség | |
Adatok forrása: Szlovák Statisztikai Hivatal, http://obce.info |
Fulyán (szlovákul: Fulianka) község Szlovákiában, az Eperjesi kerület Eperjesi járásában.
Fekvése
Eperjestől 11 km-re északkeletre, a Szekcső-patak partján fekszik.
Története
1410-ben „Fwlyan” alakban említik először. A nagykaposi uradalom része volt. 1427-ben 9 porta után adózott. A 18. századtól a Dessewffy család birtoka. 1787-ben 40 házában 282 lakos élt.
A 18. század végén Vályi András így ír róla: „FULYÁN. Fulyánka. Tót falu Sáros Vármegyében, földes Ura Kapy Uraság, lakosai ó hitűek, fekszik Eperjestől egy, és 1/4. mértföldnyire. Határjában mind a’ kétféle fája van, legelője szükségekre elég, földgye jó, réttye kétszer kaszáltatik, a’ víz áradás is könnyen elfordíttattathatik határjáról, első Osztálybéli.”[2]
1828-ban 56 házát 421-en lakták. Nagyon kicsi határa volt.
Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Fulyán, orosz falu, Sáros vmegyében, Kapihoz 1/2 órányira: 67 rom., 340 görög kath., 13 zsidó lak. Jó föld és rét; erdő. F. u. Kapy nemzetség. Görög anyaszentegyház.”[3]
1920 előtt Sáros vármegye Eperjesi járásához tartozott.
Népessége
1910-ben 232, túlnyomórészt szlovák lakosa volt.
2001-ben 377 lakosából 376 szlovák volt.
2011-ben 388 lakosából 373 szlovák.
Nevezetességei
Görögkatolikus temploma 1800-ban épült.
További információk
- Községinfó
- Fulyán Szlovákia térképén
- E-obce.sk
Jegyzetek
- ↑ The 2021 Population and Housing Census. Szlovák Statisztikai Hivatal
- ↑ Vályi András: Magyar Országnak leírása I–III. Buda: Királyi Universitás. 1796–1799.
- ↑ Fényes Elek: Magyarország geographiai szótára, mellyben minden város, falu és puszta, betürendben körülményesen leiratik. Pest: Fényes Elek. 1851.
Földrajzportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap