Sósgyülvész
Sósgyülvész (Dulova Ves) | |
A templom. | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Kerület | Eperjesi |
Járás | Eperjesi |
Rang | község |
Első írásos említés | 1417 |
Polgármester | Barbora Ježiková |
Irányítószám | 082 52 |
Körzethívószám | 051 |
Forgalmi rendszám | PO |
Népesség | |
Teljes népesség | 1422 fő (2021. jan. 1.)[1] |
Népsűrűség | 115 fő/km² |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 314 m |
Terület | 6,07 km² |
Időzóna | CET, UTC+1 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
Sósgyülvész weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Sósgyülvész témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség | |
Adatok forrása: Szlovák Statisztikai Hivatal, http://obce.info |
Sósgyülvész (1899-ig Gulyvész, szlovákul: Dulova Ves, korábban Gulvas) község Szlovákiában, az Eperjesi kerület Eperjesi járásában.
Fekvése
Eperjestől 6 km-re délkeletre, a Delne-patak partján fekszik.
Története
A települést 1417-ben „Gwluez”, „Gwluuez” alakban említik először. 1427-ben 5 portája adózott. 1787-ben 45 házában 279 lakos élt.
A 18. század végén Vályi András így ír róla: „GULVIZ. Tót falu Sáros Vármegyében, földes Ura G. Csáky Uraság, lakosai katolikusok, fekszik Eperjeshez egy és 1/4 mértföldnyire, két nyomásra osztott földgyei soványak, réttyei a’ szarvas marháknak nem igen alkalmatos fűvet teremnek, de mivel legelőjök elég, ’s más javaik is vagynak, második Osztálybéli.”[2]
1828-ban 60 háza és 444 lakosa volt.
Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Gulyviz, tót falu, Sáros vmegyében, a sóvári uradalomban: 298 rom., 36 görög kath. 102 evang. lak. Malom a Delna vizén. Van itt egy vizrekesz is a vágott fák lebocsátására. Ut. p. Eperjes.”[3]
1920 előtt Sáros vármegye Eperjesi járásához tartozott.
Népessége
1910-ben 407, túlnyomórészt szlovák lakosa volt.
2001-ben 583 lakosából 567 szlovák volt.
2011-ben 699 lakosából 623 szlovák.
Nevezetességei
Római katolikus temploma 1819-ben épült.
További információk
- E-obce.sk
- Községinfó
- Sógyülvész Szlovákia térképén
- Hivatalos oldal
Jegyzetek
- ↑ The 2021 Population and Housing Census. Szlovák Statisztikai Hivatal
- ↑ Vályi András: Magyar Országnak leírása I–III. Buda: Királyi Universitás. 1796–1799.
- ↑ Fényes Elek: Magyarország geographiai szótára, mellyben minden város, falu és puszta, betürendben körülményesen leiratik. Pest: Fényes Elek. 1851.
Földrajzportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap