Davos Eisstadion
Davos Eisstadion | |||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Adresse | Talstrasse 41 Davos Platz | ||||||||||||
Underlag | Naturis | ||||||||||||
Banestørrelse | 400 m | ||||||||||||
Historiske data | |||||||||||||
Åpnet | 1894 | ||||||||||||
![]() Davos Eisstadion 46°47′55″N 9°49′35″Ø | |||||||||||||
Davos Eisstadion på Commons |
Davos Eisstadion er en skøytebane i Davos, Sveits.
Banen ligger 1 560 moh., har naturis og er kjent for sin oljeglatte is som gir rekordforhold. Den er også kjent som en bane som kan gi håpløst ujevne forhold når solen varmer utover dagen, eller når fønvind setter inn.
Den første verdensrekorden som ble satt i Davos var Peder Østlunds 2.23,6 (7. februar 1898) på 1 500 m under VM-allround. Senere er det satt 80 verdensrekorder på enkeltdistanser her.
Davos har vært arrangørsted for internasjonale mesterskap 19 ganger (8 VM og 11 EM), med norsk vinner i 13 av disse mesterskapene. Første gang var VM i 1898, og siste gang EM i 1972. De senere årene har banen bare vært brukt i nasjonale stevner.
Kjente verdensrekorder fra Davos
500 m
- 43,4 – Oscar Mathisen – 17. januar 1914. Rekorden sto i 14 år.
- 46,4 – Laila Schou Nilsen – 30. januar 1937. Rekorden sto i 18 år.
- 41,8 – Hans Engnestangen – 5. februar 1938. Rekorden sto i 14 år.
- 38,9 – Hasse Börjes – 18. januar 1970. Første tid under 39 sekunder.
- 36,41 – Dan Jansen – 25. januar 1992. Siste verdensrekord satt utendørs.
1 000 m
- 1.38,0 – Peder Østlund – 16. januar 1899. Første verdensrekord på 1000 m.
- 1.31,8 – Oscar Mathisen – 30. januar 1909. Rekorden sto i 21 år.
- 1.28,4 – Clas Thunberg – 11. januar 1930. Første tid under 1.30. Rekorden sto i 25 år
- 1.38,8 – Laila Schou Nilsen – 31. januar 1937. Første tid under 1.40. Rekorden sto i 14 år.
- 1.13,60 – Eric Heiden – 13. januar 1980. Heiden senka sin egen gamle rekord med 1,39 sekunder.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/de/Alte_Eisbahn_Davos.jpg/250px-Alte_Eisbahn_Davos.jpg)
1 500 m
- 2.17,4 – Oscar Mathisen – 18. januar 1914. Forbedring av hans gamle rekord med 2 sekunder. Rekorden sto i 23 år.
- 2.14,9 – Michael Staksrud – 31. januar 1937. Forbedring av Oscar Mathisens 23 år gamle rekord med 2,5 sekunder.
- 2.13,8 – Hans Engnestangen – 29. januar 1939. Rekorden sto i 13 år.
- 2.02.5 - Magne Thomassen - 05. februar 1968
- 1.58,7 – Ard Schenk – 16. januar 1971. Første tid under 2 minutter.
- 1.54,79 – Eric Heiden – 19. januar 1980. Første tid under 1.55.
10 000 m
- 16.57,4 – Hjalmar Andersen – 6. februar 1949. Første tid under 17 minutter.
Allround-VM på skøyter, arrangert i Davos
- 1898. Vinner Peder Østlund
- 1908. Vinner Oscar Mathisen
- 1928. Vinner Clas Thunberg
- 1936. Vinner Ivar Ballangrud
- 1938. Vinner Ivar Ballangrud
- 1951. Vinner Hjalmar Andersen
- 1960. Vinner Boris Stenin
Allround-VM på skøyter for kvinner har vært arrangert 1 gang i Davos, det var i 1937. Verdensmester ble Laila Schou Nilsen, Norge.
Allround-EM på skøyter, arrangert i Davos
- 1899. Vinner Peder Østlund
- 1902. Vinner Johan Schwartz
- 1904. Vinner Rudolf Gundersen
- 1906. Vinner Rudolf Gundersen
- 1907. Vinner Moje Öholm
- 1929. Vinner Ivar Ballangrud
- 1932. Vinner Clas Thunberg
- 1937. Vinner Michael Staksrud
- 1949. Vinner Sverre Farstad
- 1954. Vinner Boris Sjilkov
- 1972. Vinner Ard Schenk
Eksterne lenker
- ISC Davos – den lokale skøyteklubben Arkivert 22. mars 2009 hos Wayback Machine.
- Om Davos Eisstadion på SkateResults.com
- v
- d
- r
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5c/International_Skating_Union.svg/40px-International_Skating_Union.svg.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/16/Speed_skating_pictogram.svg/40px-Speed_skating_pictogram.svg.png)
- 1893: Amsterdam
- 1894: Stockholm
- 1895: Hamar
- 1896: St. Petersburg
- 1897: Montréal
- 1898: Davos
- 1899: Berlin
- 1900: Kristiania
- 1901: Stockholm
- 1902: Helsingfors
- 1903: St. Petersburg
- 1904: Kristiania
- 1905: Groningen
- 1906: Helsingfors
- 1907: Trondhjem
- 1908: Davos
- 1909: Kristiania
- 1910: Helsingfors
- 1911: Trondhjem
- 1912: Kristiania
- 1913: Helsingfors
- 1914: Kristiania
- 1915–1921: Ikke arrangert
- 1922: Kristiania
- 1923: Stockholm
- 1924: Helsingfors
- 1925: Oslo
- 1926: Trondhjem
- 1927: Tammerfors
- 1928: Davos
- 1929: Oslo
- 1930: Oslo
- 1931: Helsingfors
- 1932: Lake Placid
- 1933: Trondheim
- 1934: Helsingfors
- 1935: Oslo
- 1936: Davos
- 1937: Oslo
- 1938: Davos
- 1939: Helsingfors
- 1940–1946: Ikke arrangert
- 1947: Oslo
- 1948: Helsingfors
- 1949: Oslo
- 1950: Eskilstuna
- 1951: Davos
- 1952: Hamar
- 1953: Helsingfors
- 1954: Sapporo
- 1955: Moskva
- 1956: Oslo
- 1957: Östersund
- 1958: Helsingfors
- 1959: Oslo
- 1960: Davos
- 1961: Göteborg
- 1962: Moskva
- 1963: Karuizawa
- 1964: Helsingfors
- 1965: Oslo
- 1966: Göteborg
- 1967: Oslo
- 1968: Göteborg
- 1969: Deventer
- 1970: Oslo
- 1971: Göteborg
- 1972: Oslo
- 1973: Deventer
- 1974: Inzell
- 1975: Oslo
- 1976: Heerenveen
- 1977: Heerenveen
- 1978: Göteborg
- 1979: Oslo
- 1980: Heerenveen
- 1981: Oslo
- 1982: Assen
- 1983: Oslo
- 1984: Göteborg
- 1985: Hamar
- 1986: Inzell
- 1987: Heerenveen
- 1988: Alma-Ata
- 1989: Oslo
- 1990: Innsbruck
- 1991: Heerenveen
- 1992: Calgary
- 1993: Hamar
- 1994: Göteborg
- 1995: Baselga di Pinè
- 1936: Stockholm
- 1937: Davos
- 1938: Oslo
- 1939: Tammerfors
- 1940–1946: Ikke arrangert
- 1947: Drammen
- 1948: Åbo
- 1949: Kongsberg
- 1950: Moskva
- 1951: Eskilstuna
- 1952: Karleby
- 1953: Lillehammer
- 1954: Östersund
- 1955: Kuopio
- 1956: Kvarnsveden
- 1957: Imatra
- 1958: Kristinehamn
- 1959: Sverdlovsk
- 1960: Östersund
- 1961: Tønsberg
- 1962: Imatra
- 1963: Karuizawa
- 1964: Kristinehamn
- 1965: Uleåborg
- 1966: Trondheim
- 1967: Deventer
- 1968: Helsingfors
- 1969: Grenoble
- 1970: Milwaukee
- 1971: Helsingfors
- 1972: Heerenveen
- 1973: Strömsund
- 1974: Heerenveen
- 1975: Assen
- 1976: Gjøvik
- 1977: Keystone
- 1978: Helsingfors
- 1979: Den Haag
- 1980: Hamar
- 1981: Sainte-Foy
- 1982: Inzell
- 1983: Karl-Mark-Stadt
- 1984: Deventer
- 1985: Sarajevo
- 1986: Den Haag
- 1987: Milwaukee
- 1988: Skien
- 1989: Lake Placid
- 1990: Calgary
- 1991: Hamar
- 1992: Heerenveen
- 1993: Berlin
- 1994: Butte
- 1995: Savalen
(menn og kvinner)
- 1996: Inzell
- 1997: Nagano
- 1998: Heerenveen
- 1999: Hamar
- 2000: Milwaukee
- 2001: Budapest
- 2002: Heerenveen
- 2003: Göteborg
- 2004: Hamar
- 2005: Moskva
- 2006: Calgary
- 2007: Heerenveen
- 2008: Berlin
- 2009: Hamar
- 2010: Heerenveen
- 2011: Calgary
- 2012: Moskva
- 2013: Hamar
- 2014: Heerenveen
- 2015: Calgary
- 2016: Berlin
- 2017: Hamar
- 2018: Amsterdam
- 2019: Calgary
(menn og kvinner / sprint og allround)