Jens Adolf Jerichau
Jens Adolf Jerichau Emil Jens Baumann Adolf Jerichau | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Født | Emil Jens Baumann Adolf Jerichau 17. apr. 1816[1][2][3][4] ![]() Assens | ||
Død | 25. juli 1883![]() Neder Dråby | ||
Beskjeftigelse | Billedhugger, kunstmaler ![]() | ||
Utdannet ved | Det Kongelige Danske Kunstakademi | ||
Ektefelle | Elisabeth Jerichau Baumann[5] | ||
Barn | Thorald Jerichau Harald Jerichau[6] Holger H. Jerichau[6] | ||
Nasjonalitet | Danmark | ||
Gravlagt | Solbjerg Parkkirkegård | ||
Utmerkelser | Thorvaldsenmedaljen | ||
Felt | billedhuggerkunst | ||
Utdannelse | Det Kongelige Danske Kunstakademi | ||
Periode | Nyklassisisme | ||
Kjente verk | «Herkules og Hebe», «Adam og Eva efter syndefaldet», «Panterjægeren», «H.C. Ørsted–monumentet», Kong David foran Vor Frue kirke i København | ||
Beskyttere | Det Kongelige Danske Kunstakademi | ||
Jens Adolf Jerichau på Commons |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/62/Statue_of_Hans_Christian_%C3%98ersted%2C_%C3%98erstedsparken%2C_Copenhagen.jpg/250px-Statue_of_Hans_Christian_%C3%98ersted%2C_%C3%98erstedsparken%2C_Copenhagen.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5d/The_Pather_Hunter_J.A.Jerichau.jpg/250px-The_Pather_Hunter_J.A.Jerichau.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a2/Little-girl-with-a-dead-bird.jpg/250px-Little-girl-with-a-dead-bird.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d9/Kbh_David.jpg/250px-Kbh_David.jpg)
Jens Adolf Jerichau (født 17. april 1816 i Assens, død 24. juli 1883 Neder Draaby ved Jægerspris) var en dansk billedhugger, professor ved Det Kongelige Danske Kunstakademi fra 1849 og dets direktør i perioden 1857–1863.[7]
Jerichau regnes som en av Danmarks betydeligste billedhuggere.[8]
Blant hans verk er «Herkules og Hebe», «Adam og Eva efter syndefaldet», «Panterjægeren», «H.C. Ørsted–monumentet» og skulpturen av kong David foran Vor Frue kirke i København.[7]
Liv og virke
I perioden 1831–1837 var han elev ved Kunstakademiet for å bli maler, samtidig som han tegnet privat hos C.W. Eckersberg. Etter en periode endret han fagområde for i stedet å utdanne seg til billedhugger og det siste året ved akademiet modellerte han hos Hermann Ernst Freund.[7]
Han reiste til Roma med privat støtte i 1838 og ble værende til 1848. Møtet med Bertel Thorvaldsen og antikken ble helt avgjørende for Jerichaus kunstneriske utvikling og bestemmende for stilen i ungdomsverker som frisen «Alexanders bryllup med Roxane» fra 1842–1845 og den store gruppen «Herkules og Hebe» fra 1845. Et helt personlig arbeid er den dramatiske «Panterjægeren» fra 1846 med den voldsomme, men harmonisk beherskede bevegelsen og det inntrengende naturstudiet.[8]
Ekteskap og barn
Jerichau giftet seg med maleren Elisabeth Jerichau Baumann i Roma i 1846. Ekteparet fikk til sammen ni barn, hvorav to døde som små.[9] Flere av dem ble kompetente malere, blant annet Harald Jerichau (1851–1878) og Holger H. Jerichau (1861–1900). Også noen av barnebarna ble kunstnere, som for eksempel maleren Jens Adolf Jerichau (1891–1916).
Samlivet var ukonvensjonelt, hun var flere ganger i utlandet alene eller sammen med barna, gjerne i år om gangen. I realiteten var ekteskapet oppløst de siste 10–12 årene og Jerichau bodde alene i Neder Draaby, hvor han også døde.[9]
Utmerkelser – utvalg
Jerichau mottok Thorvaldsenmedaljen i 1847.[7] I 1852 ble han ridder av Dannebrogordenen, fikk Dannebrogordenens hederstegn i 1861 og ble kommandør av Dannebrogordenen, av annen grad i 1876.[10]
Verk – utvalg
- «Herkules og Hebe»,
- «Adam og Eva efter syndefaldet»
- «H.C. Ørsted–monumentet» (avduket 1876)
- Kong David foran Vor Frue kirke
- «Panterjægeren»
- «Badende piker» (1862)
- «Adam og Eva før syndefallet» (1863)
- Kong David foran Vor Frue kirke i København
Et stort antall av hans verk ble ødelagt under brannen på Christiansborg i 1884.
I 2008 forsvant statuen av kong David foran Vor Frue kirke sporløst mens den var til reparasjon hos en stenhugger. I november 2010 var en kopi av en gipsavstøpning fra Odense Bys Museer klar til å bli stilt opp.[11]
Referanser
- ^ Benezit Dictionary of Artists, «Jens Adolf Jerichau», Benezit-ID B00094815[Hentet fra Wikidata]
- ^ RKDartists, «Jens Adolph Jerichau», RKD kunstner-ID 42223[Hentet fra Wikidata]
- ^ Proleksis Encyclopedia, Proleksis enciklopedija-ID 29032[Hentet fra Wikidata]
- ^ Kunstindeks Danmark, oppført som J.A. Jerichau, Kunstindeks Danmark kunstner ID 2249, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
- ^ Union List of Artist Names, ULAN 500023885, utgitt 1. november 2017, besøkt 21. mai 2021[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b Union List of Artist Names, ULAN 500023885, utgitt 1. november 2017, besøkt 22. mai 2021[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b c d (da) Jens Adolf Jerichau på Kunstindeks Danmark / Weilbachs Kunstnerleksikon
- ^ a b «Jens Adolf Jerichau». Store norske leksikon. Besøkt 30. august 2014.
- ^ a b Vammen, Tinne. «Elisabeth Jerichau Baumann (1819 - 1881), Jerichau Baumann, Elisabeth Maria Anna». Dansk Kvindebiografisk Leksikon (dansk). Kvinfo. Besøkt 30. august 2014.
- ^ Adolf Jerichau fra Dansk Biografisk Leksikon / Den Store Danske
- ^ Hybel, Kjeld (20. november 2010). «Den stjålne Kong David vender tilbage» (dansk). Politiken. Arkivert fra originalen 30. august 2014. Besøkt 30. august 2014.
Portaler: Danmark | Kunst
- v
- d
- r
- Nicolai Eigtved (1754)
- J.F.J. Saly (1754–1771)
- Carl Gustaf Pilo (1771–1772)
- Johannes Wiedewelt (1772–1777/78)
- C.F. Harsdorff (1777–1779)
- Johannes Wiedewelt (1780–1789)
- Nicolai Abildgaard (1789–1791)
- Andreas Weidenhaupt (1791–1792)
- Johannes Wiedewelt (1793–1795)
- Jens Juel (1795–1797)
- Peter Meyn (1797–1799)
- Jens Juel (1799–1801)
- Nicolai Abildgaard (1801–1809)
- Christian August Lorentzen (1809–1810)
- C.F. Hansen (1811–1818)
- Nicolai Dajon (1818–1821)
- C.F. Hansen (1821–1827)
- Christoffer Wilhelm Eckersberg (1827–1829)
- C.F. Hansen (1830–1833)
- Bertel Thorvaldsen (1833–1844)
- Jørgen Hansen Koch (1844–1849)
- Herman Wilhelm Bissen (1850–1853)
- Wilhelm Marstrand (1853–1857)
- Jens Adolf Jerichau (1857–1863)
- Wilhelm Marstrand (1863–1873)
- Ferdinand Meldahl (1873–1890)
- Otto Bache (1890–1893)
- Theobald Stein (1893–1896)
- Otto Bache (1896–1899)
- Ferdinand Meldahl(1899–1902)
- Vilhelm Bissen (1902–1905)
- Otto Bache (1905–1908)
- Martin Nyrop (1908–1911)
- Viggo Johansen (1911–1914)
- Carl Aarsleff (1914–1917)
- H.B. Storck (1917–1920)
- Joakim Skovgaard (1920–1924)
- Anton Rosen (1925–1925)
- Einar Utzon-Frank (1925–1928)
- Poul Holsøe (1928–1931)
- Aksel Jørgensen (1931–1934)
- Einar Utzon-Frank (1934–1937)
- Poul Holsøe (1937–1940)
- Sigurd Wandel (1940–1943)
- Johannes Bjerg (1943–1946)
- Edvard Thomsen (1946–1949)
- Kræsten Iversen (1949–1952)
- Ukjent (1952–1956)
- Palle Suenson (1956–1965)
- Tobias Faber (1965–1974)