Cronstedtita
![]() | |
---|---|
![]() | |
Fórmula química | (Fe₂2+Fe3+)(Si,Fe3+)₂O₅(OH)₄ |
Epònim | Axel Fredrik Cronstedt ![]() |
Localitat tipus | Příbram, Bohèmia Central, Bohèmia, República Txeca |
Classificació | |
Categoria | silicats > fil·losilicats |
Nickel-Strunz 10a ed. | 9.ED.15 |
Nickel-Strunz 9a ed. | 9.ED.15 ![]() |
Nickel-Strunz 8a ed. | VIII/E.10b ![]() |
Dana | 71.1.4.7 |
Heys | 14.19.7 |
Propietats | |
Sistema cristal·lí | trigonal |
Color | negre, marró fosc-negre, verd-negre |
Exfoliació | perfecta - en {001} |
Tenacitat | elàstica |
Duresa | 3,5 |
Lluïssor | submetàl·lica |
Color de la ratlla | verd-verd oliva fosc |
Diafanitat | translúcida |
Densitat | 3,34 a 3,35 g/cm³ (mesurada); |
Propietats òptiques | biaxial (-) |
Índex de refracció | nα = 1,720 nβ = 1,800 nγ = 1,800 |
Birefringència | δ = 0,080 |
Pleocroisme | visible |
Dispersió òptica | r < v moderada |
Impureses comunes | Al, Ca |
Més informació | |
Estatus IMA | mineral heretat (G) ![]() |
Any d'aprovació | 1821 |
Símbol | Cro ![]() |
Referències | [1] |
La cronstedtita és un mineral de la classe dels silicats que pertany al grup de la caolinita-serpentina. Va ser anomenada en honor de Axel Fredrik Cronstedt (1722-1765), químic i mineralogista suec que va descobrir el níquel, la scheelita i va establir el terme zeolita.[1]
Característiques
La cronstedtita és un silicat de fórmula química (Fe₂2+Fe3+)(Si,Fe3+)₂O₅(OH)₄. Cristal·litza en el sistema trigonal en forma de prismes hexagonals, cenyint cap a un extrem i estriats verticalment. També en grups fibrosos divergents; cilindroide, reniforme, massiu.[2] La seva duresa a l'escala de Mohs és 3,5. S'han descobert diversos politips.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la cronstedtita pertany a «09.ED: Fil·losilicats amb capes de caolinita, compostos per xarxes tetraèdriques i octaèdriques» juntament amb els següents minerals: dickita, caolinita, nacrita, odinita, hal·loysita, hisingerita, hal·loysita-7Å, amesita, antigorita, berthierina, brindleyita, caryopilita, crisòtil, fraipontita, greenalita, kel·lyïta, lizardita, manandonita, nepouïta, pecoraïta, guidottiïta, al·lòfana, crisocol·la, imogolita, neotocita, bismutoferrita i chapmanita.
Formació i jaciments
La cronstedtita és un producte hidrotermal de baixa temperatura en menes de minerals.[2] Va ser descoberta a Příbram, a la Bohèmia Central (República Txeca).[1] Als territoris de parla catalana ha estat descrita a la mina Linda Mariquita (El Molar, Priorat).[3]
Sol trobar-se associada a altres minerals com: siderita, pirita, esfalerita, clinoclor i quars.[2]
Referències
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
- ↑ 1,0 1,1 1,2 «Cronstedtite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 7 novembre 2015].
- ↑ 2,0 2,1 2,2 «Cronstedtite» (en anglès). Handbook of Mineralogy. Arxivat de l'original el 15 de juliol 2012. [Consulta: 25 agost 2018].
- ↑ «Cronstedtite from Linda Mariquita mine, El Molar, Priorat, Tarragona, Catalonia, Spain». Mindat. [Consulta: 14 gener 2024].