Oenita
![]() | |
---|---|
Fórmula química | CoSbAs |
Epònim | Ing Soen Oen ![]() |
Localitat tipus | camp miner de Cu-Co de Tunaberg, Tunaberg, Nyköping, Södermanland, Suècia |
Classificació | |
Categoria | sulfurs |
Nickel-Strunz 10a ed. | 2.EB.10f ![]() |
Nickel-Strunz 9a ed. | 2.EB.10f ![]() |
Propietats | |
Sistema cristal·lí | ortoròmbic |
Estructura cristal·lina | a = 3,304Å; b = 6,092Å; c = 10,258Å; |
Color | blanc platejat |
Fractura | irregular, desigual |
Duresa | 5 a 5,5 |
Lluïssor | metàl·lica |
Color de la ratlla | gris |
Diafanitat | opaca |
Densitat | 7,91 g/cm³ (calculada) |
Més informació | |
Estatus IMA | aprovat ![]() |
Codi IMA | IMA1995-007 |
Símbol | Oen ![]() |
Referències | [1] |
L'oenita és un mineral de la classe dels sulfurs que pertany al grup de la löllingita. Va ser anomenada en honor d'Ing Soen Oen (1928-1996), professor de petrologia, mineralogia i geologia mineral a la Universitat d'Amsterdam i la Universitat Lliure d'Amsterdam.[1]
Característiques
L'oenita és un antimonur-arsenur de cobalt de fórmula química CoSbAs. Cristal·litza en el sistema ortoròmbic en forma d'agregats policristal·lins anèdrics, de fins a 300 μm.[2] La seva duresa a l'escala de Mohs és d'entre 5 i 5,5.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, l'oenita pertany a «02.EA: Sulfurs metàl·lics, M:S = 1:2, amb Fe, Co, Ni, PGE, etc.» juntament amb els següents minerals: aurostibita, bambollaïta, cattierita, erlichmanita, fukuchilita, geversita, hauerita, insizwaïta, krutaïta, laurita, penroseïta, pirita, sperrylita, trogtalita, vaesita, villamaninita, dzharkenita, gaotaiïta, al·loclasita, costibita, ferroselita, frohbergita, glaucodot, kullerudita, marcassita, mattagamita, paracostibita, pararammelsbergita, anduoïta, clinosafflorita, löllingita, nisbita, omeiïta, paxita, rammelsbergita, safflorita, seinäjokita, arsenopirita, gudmundita, osarsita, ruarsita, cobaltita, gersdorffita, hol·lingworthita, irarsita, jol·liffeïta, krutovita, maslovita, michenerita, padmaïta, platarsita, testibiopal·ladita, tolovkita, ullmannita, wil·lyamita, changchengita, mayingita, hollingsworthita, kalungaïta, milotaïta, urvantsevita i reniïta.
Formació i jaciments
L'oenita va ser descoberta en skarns amb contingut de Cu-Co en el camp miner de Cu-Co de Tunaberg (Nyköping, Södermanland, Suècia). Es tracta de l'únic indret on ha estat descrita aquesta espècie mineral