Arch Linux
Arch Linux | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
![]() | |||
Utvikler(e) | Aaron Griffin,[1] Allan McRae,[1] Anatol Pomozov,[1] Judd Vinet | ||
Utgitt | mars 2002[2] | ||
Nyeste versjon | 2024.08.01 (1. august 2024)[3] | ||
Plattform | x86_64, ARM, i686, RISC-V | ||
Oppdateringsmetode | Pacman[4] | ||
Avledede systemer | ArchBang, Arch Hurd, Manjaro Linux, Parabola GNU/Linux-libre, LinuX-gamers, Arch Linux ARM, Antergos, Arch Linux 32, ArchLabs, BlackArch Linux, Artix Linux, Chakra Linux, Hyperbola GNU/Linux-libre | ||
Lisens | GNU General Public License[5][6][7] | ||
Nettsted | https://archlinux.org |
Arch Linux, også bare kalt Arch, er en Linuxdistribusjon som hovedsakelig består av fri og åpen programvare. Distribusjonen er svært minimalistisk; i stedet for moderne skrivebordsmiljø benytter den hovedsakelig kommandolinjen som brukergrensesnitt. Skrivebordsmiljø som for eksempel GNOME og KDE, er tilgjengelige som en valgfri opsjon; de er likevel ikke standard. Arch Linux fokuserer på enkelhet, eleganse, korrekt kode og minimalisme.[8] Med enkelhet menes «uten unødvendige tilføyelser, modifiseringer eller komplikasjoner», sett fra en programvareutviklers ståsted. Distribusjonen legger mindre vekt på brukervennlighet.
Første versjon av Arch Linux ble lansert 11. mars 2002. Den ble utviklet av Judd Vinet, som ledet prosjektet videre fram til 1. oktober 2007. Da overtok Aron Griffin som prosjektleder.[9] Levente Polyak ble valgt som ny prosjektleder i 24. februar 2020. [10]
Den er beregnet på x86-64-datamaskiner.[11]
Judd Vinet startet Arch Linux i mars 2002. Han var inspirert av CRUX, en annen minimalistisk linux-distribusjon.
Arch Linux bruker en rullende utgivelse-modell, slik at en vanlig systemoppdatering er alt som trengs for å få den nyeste programvaren i Arch; installasjonsfilene utgitt av Arch-teamet er rett og slett oppdaterte snapshots av de viktigste systemkomponentene.[12]
For å gjøre hyppige pakkeoppdateringer enklere, ble pacman utviklet av Judd Vinet for å gi Arch sin egen pakkebehandler som er i stand til å spore pakkeavhengigheter.[13]
Referanser
- ^ a b c «Arch Linux Developers». Besøkt 22. mai 2020.
- ^ Judd Vinet (11. mars 2002). «Arch Linux 0.1 (Homer) released». Besøkt 22. mai 2020.
- ^ «2024.08.01». 1. august 2024. Besøkt 1. august 2024.
- ^ https://wiki.archlinux.org/title/pacman.
- ^ "Copyright"; besøksdato: 30. juli 2020; tittel for videre verk: Pacman Home Page.
- ^ «COPYING».
- ^ «About mkinitcpio». Besøkt 30. juli 2020.
- ^ «The Arch Way». Besøkt 23. april 2012.
- ^ «Arch Linux Forums / Arch Leadership». Besøkt 24. april 2012.
- ^ Aaron Griffin (24. februar 2020). «The Future of the Arch Linux Project Leader». Besøkt 19. september 2020. «Levente Polyak (anthraxx) will be taking over the reins of this ship.»
- ^ Arch Linux – About Arch Linux – About
- ^ «Rolling with Arch Linux». lwn.net. 10. mars 2010. Besøkt 24. april 2012.
- ^ «Arch Linux: Why it rocks». Besøkt 24. april 2012.
Eksterne lenker
- (en) Offisielt nettsted
- (en) Offisiell blogg
- (en) Arch Linux – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
- (en) Arch Linux – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
- (en) Arch Linux på GitHub
- (en) Arch Linux på Mastodon
- v
- d
- r
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b0/NewTux.svg/50px-NewTux.svg.png)
- Debian
- 64 Studio
- Amnesic Incognito Live System
- AntiX
- Astra Linux
- AV Linux
- Baltix
- Bharat Operating System Solutions
- BlankOn
- BunsenLabs
- Canaima
- Damn Small Linux
- Debian-Med
- Devuan
- Dyson
- Elive
- Finnix
- gNewSense
- grml
- HandyLinux
- KaeilOS
- Kali Linux
- Kanotix
- Knoppix
- LEAF Project
- Libertas
- LinHES
- LinuxBBQ
- Linux Deepin
- Linux Mint Debian Edition
- MintPPC
- Musix GNU+Linux
- Neptune
- Pardus
- Poseidon Linux
- Proxmox VE
- Rxart
- Raspbian
- Rebellin Linux
- Sacix
- Siduction
- Skolelinux
- Solus
- SolydXK
- SparkyLinux
- SteamOS
- Symphony OS
- Tails
- Tanglu
- Tiny Core Linux
- TurnKey Linux Virtual Appliance Library
- Ulteo
- Univention Corporate Server
- VyOS
- Webconverger
- Xanadu
- Ångström
- Ubuntu
- Edubuntu
- Kubuntu
- Lubuntu
- Ubuntu Kylin
- Ubuntu MATE
- Ubuntu-Server
- Ubuntu Studio
- Ubuntu TV
- Xubuntu
- Baltix
- BackBox
- BlankOn
- Bodhi Linux
- Chrome OS
- Cubuntu
- dyne:bolic
- Elbuntu
- elementary OS
- Emmabuntüs
- Galaxy OS
- Galsoft Linux
- GendBuntu
- Goobuntu
- Guadalinex
- gNewSense
- HP Mi
- Iskolinux
- Karoshi
- Linux Deepin
- Linux Lite
- Linux Mint
- LinuxMCE
- LliureX
- LOUD
- MAX
- Molinux
- Netrunner
- Peppermint OS
- Pinguy OS
- Poseidon Linux
- PUD
- Qimo 4 Kids
- Simplicity Linux
- Symphony OS
- Trisquel
- TurnKey Linux Virtual Appliance Library
- UberStudent
- Vinux
- ZevenOS
- Zorin OS
- Fedora
- Berry Linux
- BlankOn
- Hanthana Linux
- Karoshi
- Libertas
- Network Security Toolkit
- OLPC
- Openwall GNU/*/Linux
- Planet CCRMA
- Qubes OS
- Rockstor
- VortexBox
Tidligere distribusjoner |
---|
Tidligere distribusjoner |
---|
Tidligere distribusjoner |
---|
- AryaLinux
- Alpine Linux
- Android
- Bifrost
- CRUX
- DD-WRT
- Devil-Linux
- Dragora GNU/Linux-Libre
- ELinOS
- EulerOS
- fli4l
- FREESCO
- GeeXboX
- GoboLinux
- Guix System Distribution
- IPFire
- IPCop
- iPodLinux
- Jlime
- Kylin Linux
- Lightweight Portable Security
- Linux from Scratch
- Lunar Linux
- Mobilinux
- MontaVista Linux
- NASLite
- Openmoko Linux
- OpenTV
- OpenWrt
- paldo
- Puppy Linux
- Sailfish OS
- SliTaz
- SmoothWall
- Source Mage
- Thinstation
- Tiny Core Linux
- Tor-ramdisk
- Void Linux
Tidligere distribusjoner |
---|