NixOS
NixOS | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Utvikler(e) | Eelco Dolstra, Peter Simons,[1] Thomas Tuegel | ||
Utgitt | 2003 | ||
Nyeste versjon | 24.05 (stabil versjon; 31. mai 2024)[2] | ||
Plattform | x86_64, i686, A64 | ||
Bygger på | Nix,[3] Linux, systemd | ||
Oppdateringsmetode | Nix | ||
Lisens | MIT-lisensen[3] | ||
Nettsted | https://nixos.org/ |
NixOS er en fri og åpen Linuxdistribusjon basert på pakkesystemet Nix. NixOS fokuserer på konfigurasjonsstyring, og bruker en deklarativ konfigurasjon som sikrer pålitelige og atomiske systemoppgraderinger.[4] Systempakker og konfigurasjon skrives i det skreddersydde, domenespesifikke programmeringsspråket Nix.
Navnet Nix kommer av det nederlandske ordet niks (på norsk: ingenting). Dette refererer til måten byggeverkøyet implementeres med funksjonell programmering, og kun opererer med det den eksplisitt får som inndata og ingenting annet.[5] Det visuelle uttrykket til NixOS med vinterfarger og -tematikk er en referanse til hvordan ordet nix er latinsk for snø.
Oppdateringer og installeringer utføres atomisk, noe som betyr at en oppdatering ikke gjennomføres med mindre hele konfigurasjonen kan gjennomføres feilfritt. Videre er det mulig å hoppe tilbake til tidligere versjoner av konfigurasjonen dersom oppsettet skulle slutte fungere etter en oppdatering. På grunn av måten programvarekonfigurasjon og maskinvarekonfigurasjon er adskilt kan man benytte samme konfigurasjonsfila på en flåte datamaskiner, uavhengig av maskinvare. Dette gjør NixOS spesielt DevOps-vennlig. Flere dedikerte verktøy for programvaredistribusjon tilbys.[6][7]
Arbeidet med NixOS startet i 2003.[8] Første stabile versjon, NixOS 13.10 Aardvark, ble lansert 31. oktober 2013.[9] Siden den gang har det blitt lansert nye versjoner to ganger i året, med unntak av 2015 som kun hadde én utgivelse. Nyeste versjon er NixOS 24.05 Uakari lansert 31. mai 2024.
Historie
Nix startet i 2003 som et forskningsprosjekt,[10]. Målet var å skape et system for korrekt distribusjon av programvare, hvor system- og pakkeoppgraderinger ikke skal kunne føre til at systemet havner i en tilstand hvor deres krav og avhengigheter ødelegger systemets integritet.
I 2006 presenterte Armijn Hemel NixOS som kulminasjonen av hans mastergradsoppgave.[11] og NixOS har siden utviklet seg til å bli et fullt brukbart operativsystem for både tjenere og ordinære datamaskiner.
Versjoner
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8b/NixOS_18.03_Impala_logo.png/250px-NixOS_18.03_Impala_logo.png)
Nye versjoner av NixOS slippes to ganger i året, en på våren og en på høsten. Hver versjon får et kodenavn og et versjonsnummer. Versjonsnummeret angir året versjonen den ble sluppet, etterfulgt av måneden. Versjon 18.03 betyr eksempelvis at denne ble utgitt mars 2018. Kodenavnet får versjonen fra et dyr på engelsk med forbokstav som alfabetisk følger navnet fra forrige versjon, ikke ulikt Ubuntu Linux.
Hver versjon får typisk syv måneder med feilretting- og sikkerhetsoppdateringer.
Versjon | Lanseringsdato | Bemerkelsesverdige endringer |
---|---|---|
NixOS 13.10 Aardvark | Oktober 2013 | |
NixOS 14.04 Baboon | April 2014 | |
NixOS 14.12 Caterpillar | Desember 2014 | |
NixOS 15.09 Dingo | September 2015 | |
NixOS 16.03 Emu | Mars 2016 | |
NixOS 16.09 Flounder | September 2016 | |
NixOS 17.03 Gorilla | Mars 2017 | |
NixOS 17.09 Hummingbird | September 2017 | |
NixOS 18.03 Impala | Mars 2018 | |
NixOS 18.09 Jellyfish | September 2018 | |
NixOS 19.03 Koi | Mars 2019 | |
NixOS 19.09 Loris | September 2019 | |
NixOS 20.03 Markhor | Mars 2020 | |
NixOS 20.09 Nightingale | September 2020 | |
NixOS 21.05 Okapi | Mai 2021 | |
NixOS 21.11 Porcupine | November 2021 | |
NixOS 22.05 Quokka | Mai 2022 | |
NixOS 22.11 Raccoon | November 2022 | |
NixOS 23.05 Stoat | Mai 2023 | |
NixOS 23.11 Tapir [13] | 29. november 2023 |
|
NixOS 24.05 Uakari[14] | 31. mai 2024 |
|
Offisielt tilbys det ferdige ISO-bilder med grafiske brukergrensesnitt for bruk for 64-biters Intel/AMD-arkitektur og 64-biters ARM-arkitektur med både GNOME og KDE Plasma. I tillegg tilbys det minimale ISO-bilder uten grafisk brukergrensesnitt for 64- og 32-biters Intel/AMD-arkitektur og 64-biters ARM-arkitektur.[15]
Fellesskap
NixOS har et aktivt samfunn bygget opp rundt seg, som bidrar til utvikling, dokumentasjon og markedsføring, både virtuelt og fysisk. Disse gruppene holder jevnlige treff blant brukerne, både fysiske og virtuelle. En av de større treffene er NixCon, en serie årlige konferanser dedikert til Nix og NixOS. Her deltar skaperne av NixOS jevnlig, sammen med profesjonelle og hobbybrukere for å snakke sammen og lære av hverandre, gjennom foredrag og arbeidsgrupper.[16]
I Norge avholdes jevnlige samlinger gjennom gruppa Oslo NixOS User Group, etter Linux User Group-modellen.[17]
NixOS Foundation
NixOS Foundation er en stiftelse opprettet i 2015 med formålet om å støtte arbeidet med programmeringsspråket Nix, pakkesystemet Nix og NixOS.[18] NixOS Foundation er er en registrert ideell organisasjon i Utrecht i Nederland.
Se også
- GNU Guix System – Et operativsystem inspirert av Nix, bygget på GNU Guix
Referanser
- ^ https://github.com/NixOS/nixpkgs/graphs/contributors.
- ^ «Release 24.05». GitHub. 31. mai 2024. Besøkt 2. juni 2024.
- ^ a b https://github.com/NixOS/nixpkgs/blob/master/nixos/COPYING.
- ^ «DistroWatch.com: NixOS». Distrowatch.com. Besøkt 18. mars 2017.
- ^ https://www.researchgate.net/publication/220900529_Nix_A_Safe_and_Policy-Free_System_for_Software_Deployment
- ^ «NixOps - The NixOS Cloud Deployment Tool». Nixos.org. Besøkt 19. september 2015.
- ^ «Disnix». Nixos.org. Besøkt 19. september 2015.
- ^ «Release 0.1: * Create the union of all directories, not just ["bin", "lib", ...]. · NixOS/nixpkgs». GitHub (engelsk). Besøkt 6. mars 2024.
- ^ «[Nix-dev] NixOS 13.10». web.archive.org. 23. april 2020. Archived from the original on 23. april 2020. Besøkt 6. mars 2024. CS1-vedlikehold: Uheldig URL (link)
- ^ Dolstra, Eelco. «Integrating Software Construction and Software Deployment» (PDF). Lecture Notes in Computer Science. 2649: 102–117.
- ^ Dolstra, Eelco. «Purely Functional System Configuration Management». www.usenix.org. Besøkt 4. mars 2024.
- ^ «Blog → Announcements | Nix & NixOS». nixos.org (engelsk). 29. november 2023. Besøkt 29. februar 2024.
- ^ «Blog | Nix & NixOS». nixos.org. Besøkt 3. juni 2024.
- ^ «Blog | Nix & NixOS». nixos.org. Besøkt 3. juni 2024.
- ^ «Download Nix / NixOS | Nix & NixOS». nixos.org (engelsk). Besøkt 5. mars 2024.
- ^ «NixCon 2023». 2023.nixcon.org. Besøkt 11. mars 2024.
- ^ «Oslo NixOS User Group». Meetup (engelsk). Besøkt 11. mars 2024.
- ^ «Stichting NixOS Foundation». web.archive.org. 2. november 2015. Archived from the original on 2. november 2015. Besøkt 16. mars 2024. CS1-vedlikehold: Uheldig URL (link)
Eksterne lenker
- Offisiell hjemmeside
- v
- d
- r
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b0/NewTux.svg/50px-NewTux.svg.png)
- Debian
- 64 Studio
- Amnesic Incognito Live System
- AntiX
- Astra Linux
- AV Linux
- Baltix
- Bharat Operating System Solutions
- BlankOn
- BunsenLabs
- Canaima
- Damn Small Linux
- Debian-Med
- Devuan
- Dyson
- Elive
- Finnix
- gNewSense
- grml
- HandyLinux
- KaeilOS
- Kali Linux
- Kanotix
- Knoppix
- LEAF Project
- Libertas
- LinHES
- LinuxBBQ
- Linux Deepin
- Linux Mint Debian Edition
- MintPPC
- Musix GNU+Linux
- Neptune
- Pardus
- Poseidon Linux
- Proxmox VE
- Rxart
- Raspbian
- Rebellin Linux
- Sacix
- Siduction
- Skolelinux
- Solus
- SolydXK
- SparkyLinux
- SteamOS
- Symphony OS
- Tails
- Tanglu
- Tiny Core Linux
- TurnKey Linux Virtual Appliance Library
- Ulteo
- Univention Corporate Server
- VyOS
- Webconverger
- Xanadu
- Ångström
- Ubuntu
- Edubuntu
- Kubuntu
- Lubuntu
- Ubuntu Kylin
- Ubuntu MATE
- Ubuntu-Server
- Ubuntu Studio
- Ubuntu TV
- Xubuntu
- Baltix
- BackBox
- BlankOn
- Bodhi Linux
- Chrome OS
- Cubuntu
- dyne:bolic
- Elbuntu
- elementary OS
- Emmabuntüs
- Galaxy OS
- Galsoft Linux
- GendBuntu
- Goobuntu
- Guadalinex
- gNewSense
- HP Mi
- Iskolinux
- Karoshi
- Linux Deepin
- Linux Lite
- Linux Mint
- LinuxMCE
- LliureX
- LOUD
- MAX
- Molinux
- Netrunner
- Peppermint OS
- Pinguy OS
- Poseidon Linux
- PUD
- Qimo 4 Kids
- Simplicity Linux
- Symphony OS
- Trisquel
- TurnKey Linux Virtual Appliance Library
- UberStudent
- Vinux
- ZevenOS
- Zorin OS
- Fedora
- Berry Linux
- BlankOn
- Hanthana Linux
- Karoshi
- Libertas
- Network Security Toolkit
- OLPC
- Openwall GNU/*/Linux
- Planet CCRMA
- Qubes OS
- Rockstor
- VortexBox
Tidligere distribusjoner |
---|
Tidligere distribusjoner |
---|
Tidligere distribusjoner |
---|
- AryaLinux
- Alpine Linux
- Android
- Bifrost
- CRUX
- DD-WRT
- Devil-Linux
- Dragora GNU/Linux-Libre
- ELinOS
- EulerOS
- fli4l
- FREESCO
- GeeXboX
- GoboLinux
- Guix System Distribution
- IPFire
- IPCop
- iPodLinux
- Jlime
- Kylin Linux
- Lightweight Portable Security
- Linux from Scratch
- Lunar Linux
- Mobilinux
- MontaVista Linux
- NASLite
- Openmoko Linux
- OpenTV
- OpenWrt
- paldo
- Puppy Linux
- Sailfish OS
- SliTaz
- SmoothWall
- Source Mage
- Thinstation
- Tiny Core Linux
- Tor-ramdisk
- Void Linux
Tidligere distribusjoner |
---|